Ivan Daniel Proiect Beton
-
Upload
findingneverland124652 -
Category
Documents
-
view
1.478 -
download
14
Transcript of Ivan Daniel Proiect Beton
![Page 1: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/1.jpg)
Universitatea Tehnica “Gheorghe Asachi”
Facultatea de Constructii, Iasi
-2007-
Autor : Ivan Daniel
Grupa : 3304 anul III, CCIA
Indrumator: Prof.Dr.Ing. Nicolae Florea
![Page 2: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/2.jpg)
Tema proiectului :
Se va intocmi documentatia tehnica de executie pentru planseul intermediar al unei cladiri cu
doua niveluri (parter+etaj) cu dimensiunile in plan (l*L) avand destinatia de depozit. Constructia, care
asigura o inaltime de depozitare H=3,5 la fiecare nivel, are structura de rezemare alcatuita din 7 cadre
transversale din beton armat monolit cu 2 deschideri: l=2ly situate la distante in lungul cladirii lx=T.
structura de rezistenta este completata pe exterior cu pereti portanti din zidarie de caramida.
Se va proiecta planseul intermediar alcatuit din placi si grinzi in doua variante constructive:
-Planseu pe ginzi principale si secundare;
-Plansee caseta;
Armatura constructiva din grinzi va fi din bare de otel OB37. armarea placilor se va face in doua
variante:
1) Cu bare independente, cu plase legate;
2) Cu bare independente, cu plase sudate;
2
![Page 3: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/3.jpg)
Continutul proiectului :
Varianta A) –Plaseu pe grinzi principale si secundare
a) Piese scrise:
1. Tema proiectului
2. Evaluarea incarcarilor
3. Note de calcul si alcatuire a placilor
4. Note de calcul si alcatuire a grinzilor secundare
5. Note de calcul si alcatuire a grinzilor principale
b) Piese desenate:
1. Sectiunea transversala
2. Plan cofraj si armare planseu
3. Varianta de armare cu bare independente
4. Varianta de armare cu plase sudate
5. Plan cofraj si armare grinzi secundare
6. Plan cofraj si armare grinzi principale
Varianta B) --Planseu casetat
a)Piese scrise
1. Tema proiectului
2. Evaluarea incarcarilor
3. Calulul si alcatuirea placii
4. Calculul si alcatuirea grinzii longitudinale
5. Calculul si alcatuirea grinzii transversale
b) Piese desenate
1. Detalii cofraj si armare placa (doua variante)
2. Plan cofraj si armare grinda longitudinala
3. Plan cofraj si armare grinda trasversala
3
![Page 4: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/4.jpg)
Bibliografie
1.Agent R., Dumitrescu D., Postelnicu T.: “Indrumator pentru calculul si alcatuirea elementelor
structurale dinbeton armat”. E.T Bucuresti,1992
2.Avram C.:” Grinzi continue”, E.T Bucuresti,1980
3.Florea N., Patras M.: “Beton armat.Calculul si alcatuirea elementelor structurale”. Rotaprint, Institutul
Politehnic Iasi,1989
4.Leonte C., Anghel L.:” Indrumator pentru proiectarea planseelor din beton armat”, Rotaprint Inst.
Politehnic Iasi,1984
5.Onet T., Tertea.:” Proiectarea betonului structural”, Editura Casei Cartii De Stiinta Cluj Napoca,1996
6.Kiss Zoltan, Onet T., Munteanu Gavrila: “Indrumator pentru proiectarea betonului armat”. Editura U.T
Pres,Cluj Napoca, 2004
7.***STAS 10107/0-90 -Constructii civile, industriale si agrozootehnice. Calculul si alcatuirea
elementelor din beton, beton armat si beton precomprimat.
8.***STAS 10107/2-90 -Constructii civile, industriale si agricole. Plansee curente din placi si grinzi
din beton armat si beton precomprimat.
9.***STAS 10101/0-75 -Actiuni in constructii. Clasificarea si gruparea actiunilor.
10.***P100-92 -Proiectarea antiseismica a constructiilor de locuinte, social culturale,
agrozootehnice si industriale.
Date personale (n=10)
OB37 Ra=9,5 N/mm*mm
L=28 [m] Bc15 Rc=210 N/mm*mm
l=16 [m] STNB Ra=370 N/mm*mm
lgs=(lx)=4,66 [m]
lgp=(ly)=8 [m]
lp=a=2 [m]
hp=80 [mm]
bgs=18 [cm]
hgs=30 [cm]
bgp=25 [cm]
hgp=50 [cm]
4
![Page 5: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/5.jpg)
bgm=30 [cm]
lf=H=3,5 [m]
bs=hs=40 [cm]
Varianta A – Planseu pe grinzi principale si secundare
Etapa I: Calculul si alcatuirea planseului pe grinda pricipala si grinda secundara
I.1 Stabilirea schemei statice
Ipoteza lipsei de continuitate intre elementele componente ale unui planseu ,ofera posibilitatea sa
fie calculate separate fiecare element. Placa se considera o fasie de latime unitara (1 m), detasata din
planseu si paralela cu latura scurta. Rezulta astfel ca aceasta poate fi considerate o grinda continua care
reazema pe grinzile secundare.
lo1=lp-(bgm+bgs)/2=200-(30+18)/2=176 cm=1,76 m
lo2=lp-bgs=200-18=182 cm=1,82 m
5
![Page 6: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/6.jpg)
I.2 Calculul incarcarilor
I.2.1 Incarcari normate
-din greutatea proprie a placii
0,08*1,0*1,0*2500=200 daN/m*m
-din greutatea proprie apardoselei =165 daN/m*m
-din greutatea proprie a tencuielii
0,01*1,0*1,0*1900=19 daN/m*m
Total incarcari permanente: 384 daN/m*m
Incarcari utile
=450 daN/m*m
Total incarcari normate:
=384+450=834 daN/m*m
I.2.2 Incarcari de calcul
-din greutatea proprie a placii
1,1*200=220 daN/m*m
-din greutate proprie+sapa
1,3*165=214,5 daN/m*m
-din greutatea proprie a tencuielii
1,3*19=24,7 daN/m*m
g =459,5 daN/m*m
p=1,3*450=585 daN/m*m
q=g+p=459,5+585=1045 daN/m*m
I.3. Calculul static al placii:
Calculul static se face in domeniul plastic pentru o fasie unitara din planseu; STAS 10107/0-90,
admite calculul simplificat daca planseele nu sunt solicitate la actiuni dinamice. Valorile momentelor
sunt valabile pentru situatia in care deschiderile sunt egale sau cel mult diferite cu 10%.
6
![Page 7: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/7.jpg)
I.4 Dimensionarea placii:
7
![Page 8: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/8.jpg)
a) Armare OB37
Determinarea cantitatii de armatura
BC15 Rc=9,5
OB37 Ra=210
Campul 1
-lucram cu interpolarea valorilor
Pentru B=0,068; p=0,317 %
Pentru B=0,077; p=0,362%
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
Campul 2
Pentru B=0,049; p=0,226 %
Pentru B=0,058; p=0,271 %
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
8
![Page 9: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/9.jpg)
Reazemul B
Pentru B=0,058; p=0,271 %
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
Se adopta constructiv
Reazemul C
Pentru B=0,030; p=0,136 %
Pentru B=0,039; p=0,181 %
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
Se adopata constructiv
9
![Page 10: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/10.jpg)
b)Armare STNB
(Ra=3700daN/cm )
Campul 1
Pentru B=0,058; p=0,153 %
Pentru B=0,068; p=0,179 %
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
-din tabelul II.1 pag140 material”A”
Campul 2
Pentru B=0,049; p=0,128 %
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
-din tabelul II.1 pag140 material”A”
10
![Page 11: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/11.jpg)
Reazemul B
Pentru B=0,058; p=0,0.153%
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
-din tabelul II.1 pag140 material”A”
Reazemul C
Utilizam tabelul IV.3 ,pagina 156, materialul “A”
-din tabelul II.1 pag140 material”A”
Alcatuirea armaturilor cu plase sudate
Plasele sudate sunt retele ortogonale de bare fara ciocuri, cu ochiuri dreptunghiulare si patrate,
sudate electric prin presare in punctele de intersectie ale barelor. Executia este industrializata si se face
in ateliere si fabrici de profil. Se folosesc sarme STNB cu diametre cuprinse intre 3 si 10 mm. Plasele
pot fi si sub forma de rulouri. Plasele sunt tipizate de uz general notate cu G (tabelul 3.4, material”B”),
de lista notate cu L( tabel 3.5) si normalizate notate cu N (tabelul 3.6).
La placile armate dupa o directie se folosesc plase cu ochiuri dreptunghiulare avand sarmele cu
diametrul mai mare (d1) dispuse la distante mai mici si care realizeaza armatura de rezistenta iar sarmele
cu diametrul mai mic (d2) sunt dispuse la distante mai mari si corespund armaturilor de repartitie si
montaj.
11
![Page 12: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/12.jpg)
Cand armatura se alcatuieste din plase sudate, diametrul minim al armaturilor de rezistenta este
de 4 mm iar al armaturilor de repartitie de 3 mm. La placile din beton armat monolit se recomanda ca
diametrul minim al armaturilor de rezistenta sa fie de 5 mm iar a celor de repartitie de 4 mm.
Vom utiliza tabelul II.1.Plase sudate tipizate de serie mare (G), pagina140, materialul “A”
Schita preliminara de armare:
12
![Page 13: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/13.jpg)
Etapa II:Calculul grinda secundara
Pentru calculul grinzii secundare se detaseaza din planseu o fasie longitudinala care include o grinda longitudinala si portiunea de placa aferenta si cu latimea =lp
II.1 Deschideri de calcul :
4,66-0,20=4,46m (deoarece este cadru)
In schema statica grinda secundara se prezinta ca o grinda continua avand deschideri egale si fiind incarcata cu o sarcina uniform distribuita reprezentand incarcarea utila totala (q)
13
![Page 14: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/14.jpg)
II.2 Calculul incarcarilor:
1) incarcari normate
a)incarcari permanente:
-transmise de placa:
384*2=768 daN/m
-greutatea proprie a grinzii secundare:
(0.30-0.08)-0.18•1•2500=99 daN/m
-total incarcari permanente:
768+99=867 daN/m
b) incarcari utile:
450•2=900 daN/m
Total incarcari normate:
867+900=1767 daN/m
2) incarcari de calcul:
a) incarcari permanente:
-transmise de placa
459.5•2=919 daN/m
-din greutatea proprie a grinzii
1.1•99=108.9 daN/m
-total incarcari permanente:
919+108.9daN/m
b) incarcari utile:
585•2=1170 daN/m
Total incarcari de calcul pentru grinda secundara:
1027+1170=2197 daN/m
14
![Page 15: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/15.jpg)
II.3 Calculul static al grinzii secundare
Momente incovoietoare
II.4 Calculul la limita de rezistenta
II.4.1 Calculul in sectiuni normale :
-latimea activa de placa:
-latimea activa de placa in campul 1
15
![Page 16: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/16.jpg)
Pe langa valorile stabilite mai sus, latimea activa de placa de fiecare parte a inimii va avea
urmatoarele valori, in cazul in care sunt repartizate in sens transversal prin alte grinzi:
Pentru latimea activa de placa se ia cea mai mica valoare adica
-elemente geometrice :
a=0,1*h=0,1*30=30mm
b=18mm
II.4.1.1 Dimensionarea armaturii grinzii Secundare
Dimensionarea in campul marginal 1:
In calculul de rezistenta al grinzii secundare diversele sectiuni pot fi solicitate la momente
pozitive sau negative. Placa gasindu-se functie de situatie in zona de beton comprimata din punct de
vedere al calculului aceasta este considerata o sect in forma de “T”. Cand placa se gaseste in zona de
eforturi de intindere sectiunea din punct de vedere al calculului se considera sectiune dreptunghiulara.
Presupunem ca axa neutra trece pe la partea inferioara a placii:
Scriem momentul capabil al sectiunii in ipoteza ca intreaga placa este activa:
16
![Page 17: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/17.jpg)
In acest caz sectiunea desi este in forma de “T” din punct de vedere al calculului va fi
dimensionata ca o sectiune dreptunghiulara.
Calculam coeficientii B, , si cantitatea de armature necesara si efectiva :
din tabelul I.1 pag136. material”A” se aleg:
Dimensionarea in campul 2:
din tabelul I.1 pag136. material”A” se aleg:
Primul reazem interior:
17
![Page 18: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/18.jpg)
din tabelul I.1 pag136. material”A” se aleg:
Al 2-lea reazem interior :
din tabelul I.1 pag136. material”A” se aleg:
II.4.2 Calculul in sectiuni inclinate(la forta taietoare)
In baza dimensionarii la incovoiere se alege o dispozitie preliminara a armaturii longitudinale. In baza acesteia se efectueaza o verificare si eventual o corectare a armaturii transversale constituita din etriri. Sectiunea in care se face verificarea la eforturi unitare principale sunt sectiunile de reazem B si A. Initial se impune o anumita dispozitie a etrierilor de unde rezulta stabilirea diametrul acestora si dinstanta dintre acestia. Calculul se face conform materialului “B”.Se cunosc:
, unde:
Teb – forta taietoare preluata de etrieri si betonmt – coeficientul conditiilor de lucru; se considera mt=1
18
![Page 19: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/19.jpg)
p – procentul de armare longitudinal in dreptul fisuriiqe – efortul preluat de etrieri pe unitatea de lugime de grindaSe verifica conditia:
, unde
si – proiectia fisurii orizontalene – numarul de ramuri de forfecare ale unui etrierAe – aria unei armaturimat – coeficientul conditiilor de lucru transversale – se considera mat=0.8Ra=Ra
OB= 2100 daN/cm2
ae – distanta dintre etrieri
Calculul in B st
este necesar sa se efectueze calculul armaturii transversale
betonul poate prelua singur eforturile principale de intinderearmature transversal nu este capabila sa preia eforturile unitare principale. In aceasta situatie se
impune o majorare o sectiunii grinzii I special a latimii b.
(procentul de armatura longitudinala din dreptul fisurii)
- Stabilirea distantei dintre etrieri
19
![Page 20: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/20.jpg)
Reazemul A
TA= 44100 N 120
28.3 56.6mm
(forta taietoare preluata de etrieri)
Cantitatea de armatura(Aet) este suficienta pentru preluarea eforturilor de forta taietoare, fapt din care rezulta ca nu este necesara o cantitate de armatura inclinata suplimentara
Calculul in B st
=51415N
79.24N
Se calculeaza , unde:
- reprezinta suma ariilor barelor intersectate de fisura
proiectia pe orizontala a fisurii inclinate.
Calculul in B dr
20
![Page 21: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/21.jpg)
=51415N
79.24
Se calculeaza , unde:
- reprezinta suma ariilor barelor intersectate de fisura
II.5 Calculul la starea limita de deschidere a fisurilor
Verificarea la stare limita de fisurare a elementelor din beton armat se face punand conditia ca
deschiderea medie a fisurilor normale si inclinate fata de axa elemntului, sub actiunea incarcarilor de
exploatare in gruparile fundamentale, sa nu depaseasca valorile admise.
In cazuri speciale, mentionate in reglementari tehnice specifice, verificarea se face la starea
limita de aparitie a fisurilor, punand conditia ca momentul incovoietor de exploatare sa nu depaseasca
valoarea momentulu incovoietor de fisurare.
II.5.1 Determinarea momentelor maxime negative pe reazem respectiv campuri:
900daN/m 867daN/m
21
![Page 22: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/22.jpg)
Calculul pentru campul marginal:
In campul marginal, placa fiind situata intro zona de compresiune, calculul se face pentru o
sectiune in T, armatura din zona intinsa fiind cunoscuta, ea este dimensionata in calculul la starea limita
de rezistenta.
Deoarece nu cunoastem pozitia axei neutre, presupunem ca aceasta trece prin nervura. Calculul
la stare limita de fisurare se face conform STAS 10107 si materialul “C”. Deoarece nu cunoastem
pozitia axei netre presupunem ca aceasta trece prin nervural:
Din anexa “C” STAS 10107 luam relatia de calcul a distantei dintre fisurii:
A=10 conform tabelului 2.3 anexa “C”
S=distanta dintre axele barei de armature
Deasemenea trebuie indeplinita conditia unde =aria sectiunii inclinate de beton , in
momentul imediat urmator aparitiei fisurii.
22
![Page 23: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/23.jpg)
Pentru a putea determina aria de beton intinsa la limita stadiului I este necesara sa se determine
inaltimea zonei comprimate x, in acest stadium.
Conform STAS 10107 ,pct3.6.2 pag 33, in relatia de calcul, modulul de elasticitate al betonului il
vom introduce cu valoarea unde v=raportul dintre momentul incovoietor din
incarcarile de exploatare de lunga durata si momentul incarcarilor totale.
In calculul eforturilor unitare normale in beton precum si a eforturilor in armatura se va utiliza un
coeficient de echivalenta notat
Determinarea pozitiei centrului de greuate al armaturii:
In determinare pozitie axei neutre se accepta ipoteza ca in stadiile Ib si II axa neutral coincide cu
pozitia centrului de greutate.
23
![Page 24: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/24.jpg)
` =aria de inglobare
-modulul de elasticitate-plasticitate
Din anexa E STAS 10107 stim ca
determinam coeficientul de echivalenta
24
![Page 25: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/25.jpg)
axa neutra trece numai prin placa.
Se reface calculul pentru sectiune dreptunghiulara:
Pentru calculul lui vom folosi relatia de calcul 5.3 pag 220 Anexa”C”
Indicele se numeste indice de conlucrare a betonului cu armatura longitudinala, valorile sale
fiind incluse in tabelul 6.2 de la pagina 237 din anexa E (STAS 10107)
Calculam marimea deschiderii fisurii:
Calculul pentru campul 2:
25
![Page 26: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/26.jpg)
aria de inglobare
- modulul de elasticitate-plasticitate-
26
![Page 27: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/27.jpg)
calculele nu sunt corecte(axa neutra nu trece prin inima)
Se reface calculul pentru sectiune dreptunghiulara:
Indicele se numeste indice de conlucrare a betonului cu armatura longitudinala, valorile sale
fiind incluse in tabelul 6.2 de la pagina 237 din anexa E (STAS 10107)
reprezinta deschiderea medie a fisruilor in elemente cu procente de armare curente se
stabileste cu relatia de mai jos :
Calculul pentru reazemul B:
27
![Page 28: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/28.jpg)
Calculam pozitia centrului de greuatate al armaturii
28
![Page 29: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/29.jpg)
pentru sectiuni dreptunghiulare:
marim cantitatea de armatura
Indicele se numeste indice de conlucrare a betonului cu armatura longitudinala, valorile sale fiind incluse in tabelul 6.2 de la pagina 237 din anexa E (STAS 10107)
reprezinta deschiderea medie a fisruilor in elemente cu procente de armare curente se stabileste cu relatia de mai jos :
Din tabelul I.1 pag136 materialul “A” rezulta
29
![Page 30: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/30.jpg)
Calculul pentru noua arie :
30
![Page 31: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/31.jpg)
0.543
0.819
Indicele se numeste indice de conlucrare a betonului cu armatura longitudinala, valorile sale
fiind incluse in tabelul 6.2 de la pagina 237 din anexa E (STAS 10107)
reprezinta deschiderea medie a fisruilor in elemente cu procente de armare curente se
stabileste cu relatia de mai jos :
Calculul pentru reazemul C :
31
![Page 32: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/32.jpg)
0.847
marim cantitatea de armatura
32
![Page 33: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/33.jpg)
reprezinta deschiderea medie a fisruilor in elemente cu procente de armare curente se
stabileste cu relatia de mai jos :
Din tabelul I.1 pag136 materialul “A” rezulta
Etapa III :Calculul Grinzii Principale
III.1 Deschideri de calcul
lX=4.66m lY= 8m hGS=30cm hp= 80mm hGP=50cm
l0 = lGP-lS = 8-0.40 = 7.60mls=latime stalpuluil0=lumina
III.2 Incarcari
33
![Page 34: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/34.jpg)
2.1Incarcari normate : a) permanente
- transmise de grinda secundara : Gn= gnG.S •lGS = 867 • 4.66 =4041 daN
- din greutatea proprie a grinzii principale :
gnpr,G.P. = (hGP-hP)•bGP•γb =
b) utile Pn = pn
G.S.•lgs= 900 • 4.66 = 4194 daN 2.2 Incarcari de calcul
a) permanente - transmise de grinda secundara : G = gG.S.•lGS = 1027 • 4.46= 4786 daN - din greutatea proprie a grinzii principale : gpr,G.P = n•gn
pr,G.P = 1,1•263 = 290 daNb) utile P = pG.S•lGS = 11701•4.66 = 5453 daN
III.3 Calculul Static al grinzii principale
Pentru grinda principala se va face un calcul de dimensionare la starea limita de rezistenta in sectiuni normale si inclinate, fara a mai efectua calculul la stare limita de fisurare. Calculul static se va face numai pentru incaecari de calcul si utilizand o schema statica simplificata.
In cazul unei asemenea structuri pentru a detasa din structura o zona care cuprinde un planseu intermediar si 2 stalpi adiacenti.
Calculul static al grinzii principale se face in domeniul elastic, considerand ca aceasta este rigla unui cadru cu 2 deschideri obtinut prin detasarea din structura reala a 2 nivele alaturate, stalpii cadrului fiind incastrati in cele 2 plansee alatuarate celui care se calculeaza.
Aceasta metoda simplificata este acceptata in practica curenta numai pentru incarcari gravitationale.
Determinarea solicitarilor in vederea efectuarii dimensionarii, se face in ipoteza “moment maxim,forta taietoare corespunzatoare”; de asemenea se va face calculul si pentru forta taietoare maxima, moment corespunzator.
34
![Page 35: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/35.jpg)
Pentru determinarea valorilor maxime ale momentelor incovoietoare in camp si pe reazem, se considera schemele de incarcare cele mai defavorabile. Acestea se obtin prin insumarea momentelor produse de incarcarile permanente cu momentele produse de incarile utile P.
- dimensiuni grinda principala : bgp = 25 cm ; hgp = 50 cm;
Consideram stalpii patrati : = Momentul de inertie al stalpului
Momente de inertie ale grinzii principale :
Modulul de rigiditate al elementelor din beton se exprima sub forma unde este voloarea calculata pentru un element de beton presupus omogen si elastic, cu intreaga sectiune active si fara a tine seam de armature •K este un coeficient adimensional ce tine seama de stadiul de lucru al betonului, de procesul de armare si de influenta curgerii lente.
35
![Page 36: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/36.jpg)
Rigiditatea elementului variaza de la o sectiune la alata functie de procesul de armare si de starea de solicitare. Astfel in cadrul grinzii principale, incarcata cu sarcini uniform distribuite si concentrate si disting trei tipuri de zone cu rigiditat diferite: •zona centrala(in camp, cu momente maxime positive, ce lucreaza in stadiul II cu procentul de armare din camp si cu aportul placii din zona comprimata) • zonele reazemelor marginale si centrale cu momente maxime negative, ce lucreaza in stadiul II, cu procentul de armare de pe reazeme si fara aportul placii, care se afla in zona intinsa. •zonele intermediare de moment redus, ce lucreaza in stadiul I
Practice, rigiditatea riglei se considera simplificat constanta in lungul riglei, aceasta reprezentand o medie a rigiditatilor reale.
; ;
Functie de aceste rapoarte, rezulta din tabelul 2.3 din capitolul 2 (Indrumator pentru
proiectarea planseelor din beton armat)
Rigiditati:
Nodul 2
36
![Page 37: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/37.jpg)
=0.284 =0.358
=0.358
Nodul 5
=0.220 0.280
Nodul 8
0.358 0.284
Momente de incastrare perfecta:
Echilibrarea momentelor in treapta I Cross
Momente incovoietoare si forte taietoare de calcul:
37
![Page 38: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/38.jpg)
•determinarea momentului maxim din campul 1:
•determinarea momentului maxim din campul 2:
38
![Page 39: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/39.jpg)
III.4 Calculul la starea limita de rezistenta (Calculul cantitatii de armatura necesare)
Formule necesare
9.5N/mm
210N/mm
Campul 1
Conform tabelului I.1 pag 136 materialul “A” rezulta
Campul 2 :
39
![Page 40: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/40.jpg)
Conform tabelului I.1 pag 136 materialul “A” rezulta
Reazemul A :
Calculul se realizeaza ca pentru o sectiune dublu armata
Avem 3Φ18 = 7,62 cm2 Pc52
Conform tabelului I.1 pag 136 materialul “A” rezulta
Reazemul B:
Calculul se realizeaza ca pentru o sectiune dublu armata
Avem 3Φ18 = 7,62 cm2 Pc52
40
![Page 41: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/41.jpg)
Conform tabelului I.1 pag 136 materialul “A” rezulta
III.5 Calculul la forta taietoare
Calculul in B st
(procentul de armatura longitudinala din dreptul fisurii)
- Stabilirea distantei dintre etrieri
41
![Page 42: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/42.jpg)
120mm
Reazemul A
TA=155880N Folosim etrieri cu doua arii de forfecare cu Φ=8mm
(forta taietoare preluata de etrieri)
(proiectia fisurii)
Calculul in B st
In reazemul B folosim etrieri cu doua arii de forfecare cu Φ=10mm
=
42
![Page 43: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/43.jpg)
Calculul in
=
VARIANTA B – PLANSEUL TIP CASETA
Planseele casetate fac parte din categoria planseelor pe retele de grinzi si au propietatea ca grinzile dupa cele doua directii au aceeasi latime si inaltime a sectiunii. Sunt indicate a se folosi atunci cand raportul laturilor spatiului ce urmeaza a fi acoperit este mai mic de 1.5.
Distributia grinzilor se face astfel incat raportul l1/l2 sa fie cat mai apropiat de 1.Interaxul grinzilor este cuprins in intervalul 0.73 metri, planseul fiind cu atat mai estetic cu cat interaxul este mai mic.
Placa planseului se cacluleaza in domeniul elastic si deoarece l1/l2<1.5 aceasta va fi armata dupa 2 directii.
43
![Page 44: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/44.jpg)
Pentru caclulul momentelor maxime si minime din campuri, placa se considera incarcata cu sarcina uniform distribuita q’ pe toata suprafata ei, iar sarcina q” actioneaza in sah.
In acest sens se considera doua scheme conventionale de incarcare si rezemare.Placa se considera simplu rezemata pe tot conturul exterior si incastrata de reazeme ce sunt date
de reteaua de grinzi; in acest mod, fiecare ochi de placa rezulta cu tipul de rezemare din figura.
Reteaua de grinzi se calculeaza deasemenea in domeniul elastic, griznile considerandu-se simplu rezemate marginal si incarcate cu forte concentrate la noduri.
Intr-un nod interior ‘i’ al retelei actioneaza forta P i care este formata din incarcarea transmisa de placa si tot ca forta concentata pentru simplificarea calculului, greutatea proprie aferenta nodului ‘i’.
Calculul planseului casetat
Etapa I : Stabilirea elementelor geometrice
La=9,33 m; Lb=8 m;
44
![Page 45: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/45.jpg)
;
I.1 Predimensionarea grinzilor retelei
▪ se verifica conditia:
I.2Deschideri de calcul
I.3Grosimea placii
Din conditia de incastrare partiala :
Se adopta
Etapa II :Calculul incarcarilor
II.1 Incarcari normate ▪ permanente
- din greutatea proprie a placii :
- din greutatea proprie a pardoselii (placi mozaicate):
- din grutatea sapei de mortar:
- tencuiala :
TOTAL :
45
![Page 46: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/46.jpg)
▪ utile :
▪ Incarcari normate totale:
II.2 Incarcari de calcul ▪ Incarcari permanente :
- din greutatea proprie a placii :
- din greutatea proprie a pardoselii :
- din greutate proprie a sapei :
- din greutatea proprie a tencuielii :
Total incarcari permanente :
▪ Incarcari utile :
▪Incarcari totale :
Etapa III : Calculul static
1. Prima schema de incarcare si rezemare
Casetele se considera incastrate pe reazemele intermediare si simplu rezemate pe conturul exterior. Pe suprafata tuturor panourilor se aplica o incarcare conventionala dirijata de sus in jos ce are valoarea
.
2. A doua schema de incarcare si rezemarePanourile de placa se considera simplu rezemate pe tot conturul si incarcate cu sarcina
.
46
![Page 47: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/47.jpg)
Din Anexa D pag. 138-143, tabelele 3.7–3.12 s-au scos toti coeficientii si in functie de tipul casetei
si de raportul
.Caseta Tip 1: 11=0.0254; 12=0.0503; Caseta Tip 4: 41=0.0181; 42=0.0365; Caseta Tip 5: 51=0.0167; 52=0.0294; 51=0.4987; 52=0.5013Caseta Tip 5’: 5’1=0.02786; 5’2=0.0125; 5’1=0.7936; 5’2=0.2036Caseta Tip 6: 61=0.0122; 62=0.0242; 61=0.3325; 62=0.6674
III.1. Calculul momentelor maxime si minime din campuri
Calculul momentelor maxime si minime din campuri se va fave functie de tipul casetei si functie de directia dupa care se calculeaza aceste momente, astfel:
Caseta Tip 4:
Caseta Tip 5:
Caseta Tip 5’:
47
![Page 48: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/48.jpg)
Caseta Tip 6:
III.2 Calculul momentelor de pe reazeme
Calculul momentelor pe reazem se face functie de tipul reazemului, de coeficientul , de incarcarea exterioara, si de lungimea casetei.
;
;
;
;
48
![Page 49: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/49.jpg)
Etapa IV : Calculul la starea limita de rezistenta la actiunea momentului incovoietor
IV.1 Armare cu bare independente
IV.1.1 Armarea campurilor :
Se face dupa cele doua directii (1,2) in functie de h01 si h02.
Sectiunea este data de b=100 cm si hp=6cm. Diametrul utilizat este d=6.
Pentru calcului lui a se considera acoperirea de beton ab=1 cm
Placa se va arma cu bare din otel OB37 cu Ra=2100 daN/cm2.
Determinarea ariei necesara de armare se face astfel:
Caseta tip 4
49
![Page 50: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/50.jpg)
Caseta tip 5
Caseta tip 5’
50
![Page 51: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/51.jpg)
Caseta tip 6
Se observa ca in anumite campuri momentele minime sunt negative ceea ce inseamna ca fibra tensionata este la partea superioara. Se va face deci o dimensionare in camp a armaturii pentru momentele minime M5’2.
IV.1.2 Armarea reazemelor
Se face functie de h01 si h02.
51
![Page 52: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/52.jpg)
Reazemul a
Reazemul b
Reazemul c
Reazemul d
52
![Page 53: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/53.jpg)
Reazemul e
Reazemul f
IV.1.3 Schita preliminara de armare dupa cele doua directii
53
![Page 54: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/54.jpg)
Alegerea armaturii se face cu ajutorul tabelului 1.10/ pag. 10 ce se gaseste in Indrumar pentru proiectarea planseelor din beton armat, iar dispunerea acesteia este prezentata in fig. 38. Prescriptiile de armare sunt aceleasi cu cele de la punctul II.1.
ETAPA V : Calculul grinzilor planseului casetat
V.1 Stabilirea elementelor geometrice
b=25 cm si h=50 cm
V.2 Calculul incarcarilor
Incarcari normate
54
![Page 55: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/55.jpg)
▪ transmise de placa
▪ din greutatea proprie a grinzilor
▪ Incarcari normate totale :
Incarcari de calcul
Transmise de placa :
Din greutatea proprie a grinzilor in nod:
Greutatea totala pe nod :
V.3 Calculul static Din rezolvarea sistmului de ecuatii al carui necunoscute sunt deplasarile grinzilor rezulta :
55
![Page 56: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/56.jpg)
grinda A-A’
56
![Page 57: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/57.jpg)
grinda B-B’
grinda C-C’
grinda D-D’
57
![Page 58: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/58.jpg)
Etapa VI : Calculul starea limita de rezistenta in sectiuni normale
Dimensionarea grinzii A-A’
▪ Pozitia axei neutre +dimensionarea armaturii
Dimensionarea grinzii B-B’
▪ Pozitia axei neutre +dimensionarea armaturii
58
![Page 59: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/59.jpg)
Pentru dimensionarea grinzilor
Dimensionarea grinzii C-C’
▪ Pozitia axei neutre +dimensionarea armaturii
Dimensionarea grinzii D-D’
Schite preliminare de armare
59
![Page 60: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/60.jpg)
Etapa VII :Calculul in sectiuni inclinate (la actiunea fortei taietoare)
60
![Page 61: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/61.jpg)
Calculul se va face numai pe grinzile C-C’si D-D’ pentru ca pe aceastea forta taietoare are valoarea maxima. Calculul comporta aceleasi etape ca si la calculul grinzilor principale si secudare la actiunea fortei taietoare de la etapele precedente.
Calculul in sectiunea B-B’
▪ calculul procentului de armare:
Se adopta :
(forta taietoare preluata de etrieri)
Qebcap > astfel sectiunea se verifica la forta taietoare
Calculul in sectiunea D-D’
61
![Page 62: Ivan Daniel Proiect Beton](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061322/5571f7b549795991698bd94f/html5/thumbnails/62.jpg)
▪ calculul procentului de armare:
Se adopta :
(forta taietoare preluata de etrieri)
Qebcap > astfel sectiunea se verifica la forta taietoare
62