Carte kinetoterapie copii.doc
-
Upload
gabriela-titu -
Category
Documents
-
view
265 -
download
46
Transcript of Carte kinetoterapie copii.doc
![Page 1: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/1.jpg)
CUPRINS
Aspecte ale deficienţelor fizice Ia şcolari ................... 7
Generalităţi....................................................................... 7Corectarea deficienţelor fizice ...................................... 10
Poziţiile fundamentale folosite în gimnastica medicală. . . 13Exerciţiile fizice dinamice cu caracter corectiv................ 15
Formarea şi educarea atitudinii corecte ................... 18
C'omplexe de exerciţii pentru educarea atitudinii corecte a corpului......................................................................... 19
Corectarea atitudinilor deficiente globale ale corpul 23 Corectarea atitudinii global lordotică............................... 25
Complex de exerciţii corective pentru atitudinea globallordotică...................................................................... 25
Corectarea atitudinii global cifotice ............................... 27Complex de exerciţii pentru corectarea atitudinii globalcifotice......................................................................... 28
Corectarea atitudinii deficiente global plane.................. 31Complex de exerciţii pentru corectarea atitudinii globalplane........................................................................... 33
Corectarea atitudinii asimetrice global spre stânga........ 36Complex de exerciţii pentru corectarea atitudinii asimetriceglobal spre stânga ....................................................... 37
Corectarea deficienţelor fizice parţiale . .………….. 40 Corectarea prin gimnastică medicală a deficienţelor capului şi gâtului........................................................................... 40 Corectarea capului şi gâtului înclinat înainte................... 41
Conspect de lecţie pentru corectarea capului şi gâtuluiînclinat înainte............................................................. 43
Corectarea capului şi gâtului înclinat lateral spre stânga 46Conspect de lecţie pentru corectarea capului şi gâtuluiînclinat lateral stânga.................................................... 47
Corectarea torticolisului muscular drept......................... 50Conspect de lecţie pentru corectarea torticolisului musculardrept............................................................................. 51
Corectarea deviaţiilor şi deformaţiilor spatelui............... 55 Corectarea deviaţiilor coloanei vertebrale....................... 57 Corectarea prin gimnastică medicală a cifozelor............. 57
Corectarea cifozei dorsale
5
![Page 2: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/2.jpg)
Conspect de lecţie ......................................................... 59Corectarea cifozei lombare (joasă) ........................................ 62
Conspect de lecţie .......................................................... 63Corectarea cifozei totale....................................................... 66
Conspect de lecţie ......................................................... 67Corectarea prin gimnastică medicală a lordozelor .................. 70
Conspect de lecţie ......................................................... 73Corectarea prin gimnastică medicală a cifolordozei ................ 75
Conspect de lecţie .......................................................... 78Corectarea prin gimnastică medicală a scoliozelor .................. 80Corectarea prin gimnastică medicală a scoliozei în „C" ......... 81
Conspect de lecţie pentru corectarea scoliozei în „C" stânga .. 85Conspect de lecţie pentru corectarea scoliozei în „C dreapta .. 87
Corectarea scoliozelor cu două curburi (scoliozele „S")............ 90Conspect de lecţie pentru corectarea scoliozei în „S"dorsală dreapta .............................................................. 93Conspect de lecţie pentru corectarea scoliozei în „S"dorsală stânga................................................................. 96
Corectarea prin gimnastică medicală a cifoscoliozelor............ 98Conspect de lecţie pentru corectarea cifoscoliozeidorsale stânga ............................................................... 101
Corectarea prin gimnastică medicală a deficienţelor spatelui... 103Conspect de lecţie.......................................................... 106
Corectarea prin gimnastică medicală a deformaţiilor toracelui. 108Corectarea toracelui înfundat ............................................... 109
Conspect de lecţie......................................................... 110Corectarea toracelui plat ...................................................... 113
Conspect de lecţie pentru corectarea toracelui plat............. 113Corectarea prin gimnastică medicala a deficienţelor membrelorsuperioare ......................................................................... 116Corectarea omoplaţilor depărtaţi şi desprinşi.......................... 117
Complex de exerciţii corective ...................................... 118Corectarea prin gimnastică medicală a deviaţiilor şideformaţiilor membrelor inferioare .................................... 119Corectarea genunchilor în valgum ........................................ 120
Complex de exerciţii....................................................... 120.Corectarea genunchilor în varum .......................................... 122
Complex de exerciţii ...................................................... 123 .Corectarea genunchilor în flexie ........................................... 124
Complex de exerciţii ..................................................... 125Corectarea prin gimnastică medicală a genunchilor ii hiperextensie 127
Complex de exerciţii ..................................................... 128Corectarea prin gimnastică medicală a picioarelor plate........... 130Complex de exerciţii............................................................ 131
Bibliografie....................................................,........................ 1356
![Page 3: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/3.jpg)
ASPECTE ALE DEFICIENŢELOR FIZICE LA ŞCOLARI
GENERALITĂŢI
Problema depistării, prevenirii şi corectării deficienţelor fizice, existente la copii, constituie o preocupare permanentă, atât pentru părinţi, cât şi pentru toate cadrele didactice care se ocupă de creşterea şi educarea lor.
Cu ocazia examenelor medicale care se fac în şcoală, pentru a stabili starea de sănătate şi a aprecia creşterea şi dezvoltarea fizică a elevilor, s-a constat că doar o parte dintre aceştia prezintă o atitudine corectă a corpului. De aceea, nu putem trece cu vederea procentul destul de mare de elevi care sunt purtători ai unor defecte morfologiceşi funcţionale, localizate la nivelul aparatului locomotor.
Aceste defecte ale aparatului locomotor se numesc deficienţe fizice.Deficienţele fizice sunt definite ca abateri de la normal, informa
şi funcţiile fizice ale organismului, care tulbură creşterea normală şi dezvoltarea armonioasă a corpului, modificând aspectul exterior, reducând aptitudinile şi puterea de adaptare la efortul fizic, diminuând capacitatea de muncă productivă.
Frecvenţa mare a deficienţelor şi marea lor diversitate ne determină să analizăm pe scurt conţinutul acestei definiţii.
Deficienţele fizice se caracterizează prin modificări morfologice mai mult sau mai puţin accentuate, care se produc, în primul rând, în forma şi structura corpului şi care se manifestă printr-o încetinire a creşterii sau printr-o creştere excesivă, printr-o tulburare a dezvoltării sau o dezvoltare disproporţionată, prin deviaţii, deformaţii sau alte defecte de structură, urmate sau precedate de tulburări funcţionale.
Studiate atent, se pot diferenţia după evoluţia lor, dar mai ales după posibilităţile de corectare prin exerciţii fizic: deficienţe fizice uşoare, medii şi accentuate.
Prima grupă de deficienţe, deficienţele uşoare, cuprind micile abateri de la normal în forma şi funcţiile corpului, adică deficienţele surprinse în stadiul incipient. Acestea sunt considerate atitudini deficiente, care pot interesa corpul în întregime sau numai anumite segmente ale corpului şi care, prin executarea mişcării corective -
7
![Page 4: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/4.jpg)
proba funcţională -, se corectează şi hipercorectează. în această categorie, se încadrează atitudinile deficiente globale: cifotică, plan rigidă, asimetrică, precum şi deficienţele uşoare segmentare, sub forma: cap şi gât înclinat înainte sau lateral, umeri aduşi înainte sau asimetrici, toracele în flexiune, atitudinile cifotice, lordotice sau scoliotice ale coloanei vertebrale, genunchii în valgum sau flectaţi, picioarele abduse sau adduse.
Depistate la timp, până la apariţia modificărilor în structura ţesuturilor, deficienţele fizice uşoare se corectează, în cele mai multe cazuri, în condiţiile activităţii şcolare obişnuite.
A doua grupă cuprinde deficienţele de grad mediu, în care sunt înglobate defectele morfologice şi funcţionale staţionare sau cu evo-luţie lentă, care corectează parţial sau rămân nemodificate de efectua-rea probei funcţionale. Cele mai multe deficienţe medii sunt segmen-tare, adică localizate în diferite regiuni ale corpului, cum sunt deficienţele coloanei vertebrale (cifoze, lordoze, cifolordoze, scolioze, cifoscolioze, spate, rotund, cifotic şi plan), deformaţiile toracelui şi abdomenului, genunchilor şi picioarelor.
Se întâlnesc, de asemenea, şi defecte globale medii, cum sunt hiposomii, disproporţiile între segmente etc. Elevii care prezintă deficienţe medii vor urma un regim deosebit de viaţă, în care pe primul plan se vor situa exerciţiile fizice cu caracter corectiv. Respec-tând atât în şcoală cât şi la domiciliu recomandările date de medic şi profesorul de educaţie fizică, privitoare la educarea unei atitudini corecte a corpului, la alternare raţională dintre muncă şi repaus, precum şi prin executarea zilnică a unor exerciţii, aceste deficienţe se pot corecta parţial, se pot opri din evoluţie sau chiar ameliora, până la corectarea lor completă.
În grupa a treia, sunt cuprinse deficienţele accentuate, care constau din modificări patologice ajunse într-un stadiu avansat de evoluţie. Cele mai multe deficienţe accentuate sunt determinate în viaţa intrauterină (malformaţiile aparatului locomotor) sau ca urmare a unor paralizii, traumatisme osoase şi articulare, infecţii şi inflamaţii ale oaselor, articulaţiilor, muşchilor sau vaselor sanguine, care influenţează starea de sănătate a elevului şi scad capacitatea de muncă. Aceşti copii au, aşadar, caractere morfologice şi funcţionale diferite de elevii normali, care de cele mai multe ori îi determină să se scutească medical de lecţiile de educaţie fizică. Dar aceşti elevi trebuie să fie îndrumaţi spre instituţii sanitare speciale, unde să li se instituie un tratament corectiv şi recuperator de specialitate.
8
![Page 5: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/5.jpg)
Cunoaşterea caracterelor diferenţiale dintre aceste grupe de deficienţe de către profesorul de educaţie fizică este foarte importantă pentru aprecierea corectă a valorii biologice a unui colectiv. Numărul m u c - de deficienţe fizice găsit în şcoală se explică prin nediferenţierea deficienţelor uşoare, care, după cum am arătat, sunt atitudini deficienţe fără modificări în structura ţesuturilor, de deficienţele medii şi chiar de cele accentuate.
Este adevărat că uneori diferenţierea dintre deficienţele uşoare şi cele medii nu este evidentă, mai ales în cazul formelor de trecere.
Am dori, de asemenea, să subliniem importanţa cunoaşterii aces-tor deficienţe pentru dezvoltarea armonioasă a adolescenţilor şi tinerilor. Sesizate la timp, corect îndrumate şi urmărite, deficienţele n . u n şi medii pot fi îndreptate. A nega existenţa lor este o greşeală tot atât de mare ca aceea de a nu le corecta sau trata cu nepăsare. Numai cunoscând datele biologice şi medicale ale fiecărui elev, profesorul de educaţie fizică poate să stabilească posibilităţile de i n t e g r a r e a elevului în procesul de educaţie fizică, să hotărască şi să aplice cele mai adecvate măsuri pentru prevenirea şi corectarea deficienţelor fizice la şcolari
9
![Page 6: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/6.jpg)
CORECTAREA DEFICIENŢELOR FIZICE
Elementul principal folosit de gimnastica medicală pentru prevenirea şi corectarea deficienţelor fizice este exerciţiul fizic, grupat şi sistematizat în procedee şi metode de gimnastică medicală.
Exerciţiul fizic este definit ca o activitate statică şi dinamică, în-cadrată într-una din formele de exercitare curentă. Această activitate este realizată după reguli tehnice şi metodice bine stabilite, respectând cerinţele generale de anatomie, biochimie, fiziologie, igienă şi pedagogie.
Corectarea deficienţelor fizice prin practicarea exerciţiilor fizice este posibilă numai datorită efectelor acestora asupra structurii ţesuturilor corpului, asupra funcţiilor organice şi psihicului.
Astfel, exerciţiile fizice, statice şi dinamice, exercită asupra cor-pului omenesc multiple influenţe pozitive. De aceea, nu se poate vorbi de o singură clasificare a acestora. Se constată astfel că în urma prac-ticării sistematice a exerciţiilor fizice apar în organism modificări locale sau generale, trecătoare sau de lungă durată, rapide sau lente, care modifică structura şi funcţionalitatea ţesuturilor, organelor şi aparatelor corpului omenesc.
Efectele profilactice, dar mai ale cele corective ale exerciţiilor fizice rezultă din efectele morfogenetice (plastice), fiziologice şi educative, ce se observă la cei ce practică timp îndelungat şi metodic exerciţiile fizice, adecvate scopului propus.
Exerciţiul fizic este un important factor morfo-genetic, mai ales pentru elementele aparatului locomotor. Oasele şi periostul, articula-ţiile şi muşchii, tendoanele şi fasciile au o structură funcţională atât de evidentă, încât capătă semnificaţia unei reprezentări grafice a forţelor mecanice, pe care acţiunile statice şi dinamice le exercită asupra lor.
Acţiunile mecanice care se aplică asupra unui os - întinderea, presiunea şi răsucirea - influenţează aşezarea sistemelor traiectoriale din structura epifizelor. Cercetările din acest domeniu au subliniat faptul că exerciţiul fizic determină o remaniere continuă a elementului fundamental al structurii oaselor - osteocitul -, în sensul unei ajustări, distrugeri sau reconstrucţii concordante acţiunii mecanice.
10
![Page 7: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/7.jpg)
În acest sens, unele poziţii şi mişcări, care alcătuiesc exerciţiile fizice, prin acţiunile mecanice imprimate asupra osului, pot fi folosite pentru creşterea în lungime şi grosime a acestuia (legea osteogenezei a lui Delpech şi Wolff). Totodată, exerciţiile fizice aplicate în prima perioadă a vieţii" pot preveni şi corecta - prin acţiune statică sau dinamică -deformaţiile osoase mult mai uşor decât în celelalte perioade ale vieţii.
Periostul are, la rândul său, o structură funcţională,demonstrată de grosimea, dispoziţia şi orientarea fibrelor din care este alcătuit.
Forma articulaţiei ca şi calităţile sale funcţionale, mobilitatea şi stabilitatea sunt determinate de rolul articulaţiei în statica şi motrici-tatea corpului omenesc. Amplitudinea mişcărilor condiţionează întin-derea suprafeţelor articulare, lungimea şi grosimea capsulei şi liga-mentelor articulare. în structura aparatului fibros periarticular, fibrele conjunctive sunt orientate în concordanţă cu factorii mecanici de tracţiune directă sau indirectă, exercitată asupra articulaţiei.
În tulburările de formă, ca şi în tulburările funcţionale ale articulaţiilor, executarea exerciţiilor analitice la nivelul articulaţiei, activ sau împotriva unei rezistenţe, poate reda mobilitatea, dar şi stabilitatea articulaţiei deficiente. Orice activitate cu caracter fizic, fie sub forma efortului static sau a mişcărilor cu amplitudine şi intensitate diferite, constituie o executare specifică pentru muşchi.
Prin exercitarea muşchilor sau a grupelor musculare se îmbunătăţesc atât proprietăţile fiziologice ale muşchilor, cât şi calităţile lui fizice.
Astfel, volumul şi forţa musculară pot fi influenţate pozitiv de exerciţiile fizice executate liber şi îndeosebi de exerciţii simple executate împotriva gravitaţiei, precum şi de mişcările legate de aparate, a căror îngreuiere poate fi mărită progresiv.
Rezistenţa se dezvoltă printr-un număr mare de repetări a unor contracţii statice - izometrice -, ca şi prin mişcări cu autorezistenţă sau împotriva unei rezistenţe manuale sau mecanice.
Elasticitatea muşchilor se păstrează sau se capătă prin mişcări ample, mişcări de pendulare sau împotriva unei rezistenţe - executate excentric şi în afara segmentului de concentraţie.
Una din cauzele cele mai frecvente ale deficienţelor fizice sunt tulburările de tonus muscular. Executate metodic, exerciţiile fizice pot tonifica în condiţii de scurtare grupele musculare hipotone-întinse, dar şi să lungească şi să relaxeze pe cele contracturate şi scurte. De fapt, corectarea celor mai frecvente deficienţe fizice se bazează pe aceste efecte morfogenetice de la nivelul muşchilor
11
![Page 8: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/8.jpg)
O dată cu tonifierea musculaturii, se întăresc tendoanele şi fasciile musculare. Structura fasciilor, aponevrozelor şi mai ales a tendoanelor demonstrează funcţiile motoare pe care le îndeplinesc. în cazul unor modificări de structură ale acestora sau numai a unor tul-burări funcţionale, prin exercitarea lor cu ajutorul grupelor musculare învecinate se pot obţine îmbunătăţiri evidente ale acestor ţesuturi.
Exerciţiul fizic, folosit în scop profilactic, dar mai ales corectiv, influenţează nu numai forma şi structura ţesuturilor corpului omenesc, ci echilibrează concomitent funcţiile fiecărui organ, realizând o stare de sinergie şi solidaritate funcţională.
Cele mai evidente efecte funcţionale se constată tot la nivelul aparatului locomotor. în gimnastica corectivă, exerciţiile fizice urmăresc nu numai exercitarea, dezvoltarea şi perfecţionarea funcţiilor motorii normale dar mai ales reeducarea şi recuperarea celor slăbite sau tulburate. În tulburările şi deficienţele aparatului locomotor, exerciţiul fizic, dozat şi gradat în concordanţă cu posibilităţile funcţionale ale deficientului, reeducă şi perfecţionează calităţi motrice de bază, în special forţa, viteza, rezistenţa, supleţea şi îndemânarea.
Aceste îmbunătăţiri funcţionale se datoresc intervenţiei unor factori neuromusculari, care uşurează transmiterea impulsului nervos şi utilizarea completă a substanţelor energetice.
Efortul fizic, chiar de intensitate mică, creează nevoia unui aport crescut de substanţe nutritive, accelerând funcţiile respiratorii şi cardio-vasculare, absorbţia de la nivelul intestinului, nutriţia şi ex-creţia, în gimnastica medicală, sunt selecţionate şi grupate exerciţiile fizice care influenţează una sau alta dintre marile funcţiuni.
În fiziologia exerciţiilor fizice, se explică pe larg mecanismele complexe care dirijează armonios aparatele şi sistemele organismului. Se poate afirma astfel că exerciţiul fizic, repetat metodic şi gradat, după principii şi reguli bine stabilite, în concordanţă cu vârsta, sexul, dar mai ales cu pregătirea anterioară a individului, îmbunătăţeşte funcţiile mari ale organismului.
Exerciţiul fizic are la orice vârstă, dar îndeosebi în perioada de creştere, un puternic rol educativ.
Sistemul nervos este educabil mai ales în sectorul neuromotor. Mişcarea repetată şi corectată se perfecţionează nu numai printr-o reglare mai bună a lucrului grupelor musculare, ci cu precădere printr-un mai bun control psihoneuromotor.
Atitudinea corpului, mişcările şi gesturile corpului, precum şi toate manifestările cu caracter motric sunt de fapt o adaptare continuă
12
![Page 9: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/9.jpg)
a funcţiei psihoneuromotoare la cerinţele permanente ale adaptării corpului, în concordanţă cu necesităţile lui.
Stimulare simultană a factorilor morali şi de voinţă contribuie substanţial la realizarea corectării atitudinilor greşite, la perfecţionarea şi corectarea mecanismelor psihoneuromotorii.
în corectarea deficienţelor fizice, exerciţiul fizic este folosit atât sub forma exerciţiilor statice, cât şi a celor dinamice.
Exerciţiile statice corective constau fie din poziţii, fie din contracţii izometrice.
Poziţiile sunt asigurate de contracţii musculare statice care fixează trunchiul şi segmentele sale, menţinându-le împotriva gravitaţiei sau a altor forţe mecanice care tind să modifice raporturile dintre ele. în gimnastica medicală, poziţiile de lucru se împart în poziţii fundamentale (stând, pe genunchi, şezând, culcat, atârnat) şi derivatele lor. Poziţiile, după atitudinea corpului în timpul menţinerii lor, pot fi corecte - când este o respectare a atitudinii normale, globală sau segmentară -, corective - când se realizează o corectare parţială a deficienţei globale sau segmentare - şi hipercorective - când se obţine nu numai corectarea poziţiei, dar chiar realizarea aspectului invers deficienţei.
Poziţiile corective şi hipercorective sunt derivate ale poziţiilor fundamentale simetrice sau asimetrice, obţinute prin modificări ale poziţiei capului şi gâtului, trunchiului, membrelor superioare şi inferioare.
POZIŢIILE FUNDAMENTALE
FOLOSITE ÎN GIMNASTICA MEDICALĂ
1. Poziţia stând - se mai numeşte şi ortostatism - are o bază desusţinere redusă, limitată la contactul tălpilor cu solul sau podeaua.Este o poziţie puţin stabilă şi angrenează în contracţia statică o mare partedin muşchii planului posterior al corpului, cum sunt: muşchii cefei şispatelui, muşchii posteriori ai coapsei şi gambei. Poziţia stând este multutilizată pentru corectarea deformaţiilor toracelui şi spatelui, membrelorsuperioare şi inferioare, mai ales sub forma poziţiilor derivate.
2. Poziţia pe genunchi - se menţine mai greu cu trunchiulvertical, întrucât proiecţia centrului de greutate pe suprafaţa de sprijineste dispusă excentric. Totodată, genunchii nu au o structură potrivităpentru sprijin, iar atunci când se foloseşte mai mult timp este necesarăprotejarea genunchilor cu apărătoare, special confecţionate.
În gimnastica corectivă, se foloseşte în special poziţia derivată cu spijin pe palme (poziţie pe patru labe), pentru că, asigurând orizon-
13
![Page 10: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/10.jpg)
talizarea coloanei vertebrale, o eliberează de funcţia statică în menţi-nerea echilibrului şi îi măreşte amplitudinea mişcărilor. De aceea, poziţia pe genunchi cu spijin pe palme este mult utilizată în corectarea deviaţiilor coloanei vertebrale şi a toracelui. Prin stabilitatea pe care o oferă corpului întreg, este indicată în reeducarea tulburărilor de echilibru şi coordonare.
3. Poziţia şezând - oferă corpului o bună stabilitate, pentru căefortul muscular necesitat de menţinerea echilibrului este redus,suprafaţa de sprijin este mai mare, iar centrul de greutate se apropie desuprafaţa de sprijin. în această poziţie, bazinul se apropie ca înclinarede planul orizontal, iar curbura lordotică a coloanei vertebrale lombarese îndreaptă sau se poate chiar inversa.
Poziţia şezând poate fi folosită ca poziţie iniţială pentru exerciţiile de trunchi şi membre superioare, ca şi pentru efectuarea exerciţiilor de respiraţie diafragmatică.
4. Poziţia culcat - este poziţia cu suprafaţa de sprijin multmărită, iar coloana vertebrală nu mai are rolul de menţinere averticalităţii corpului, de aceea mişcările de trunchi se efectuează cuamplitudine mărită în toate planurile de mişcare, la nivelul fiecăreiregiuni. Poziţiile derivate (culcat înainte, lateral) sunt, de asemeni,folosite pentru corectarea deficienţelor coloanei vertebrale şi spatelui,toracelui şi abdomenului, membrelor superioare şi inferioare.
5. Poziţia atârnat - este singura poziţie fundamentală în caresprijinul se află deasupra centrului de greutate. Această poziţie semenţine prin forţa musculară a membrelor superioare şi a centuriiscapulare; capul şi gâtul sunt uşor înclinate înapoi, toracele proemină,abdomenul este supt şi membrele inferioare sunt în uşoară extensie.
Poziţia atârnat poate fi incompletă când corpul mai păstrează parţial sprijinul pe sol -poziţia atârnat combinat. Totodată, ea se mai poate realiza pasiv cu ajutorul unor dispozitive de fixare a corpului (căpăstrul Glisson sau Sayre), situaţie în care membrele şi trunchiul sunt întinse pasiv pe verticală.
Această poziţie poate fi executată la bara fixă înaltă, la inele, trapez sau la scara fixă, corpul fiind vertical în jos, sau poate să fie realizată pe un plan oblic (bancă de gimnastică sau redresor universal).
Poziţia atârnat se foloseşte pentru corectarea deviaţiilor coloanei vertebrale şi spatelui, deformaţiilor abdomenului, membrelor supe-rioare şi inferioare.
In afara acestor poziţii, exerciţiile statice se mai pot folosi şi sub forma exerciţiilor izometrice, adică menţinerea unei poziţii corective sau hipercorective mai mult timp, împotriva gravitaţiei sau a altor rezistenţe.
14
![Page 11: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/11.jpg)
EXERCIŢIILE FIZICE DINAMICE CU CARACTER CORECTIV
Exerciţiile dinamice se pot realiza în gimnastica medicală sub forma mişcării active, libere sau legate, a mişcării active cu rezistenţă. Exerciţiile dinamice corective se pot sistematiza astfel:
1. Exerciţii active de cap şi gât, trunchi, membre superioare şiinferioare - executate liber sau cu îngreuiere;
2. Exerciţii de respiraţie cu caracter corectiv;3. Exerciţii aplicative cu caracter corectiv;4. Exerciţii de redresare - pasive, pasivo-active sau active;5. Exerciţii de relaxare a grupelor musculare contracturate sau
scurtate.1. Din grupa exerciţiilor active fac parte, în primul rând, exerciţii
active cu segmentul deficient, precum şi exerciţii cu segmenteînvecinate, care amplifică mişcările corective ale deficienţei primare.
Exerciţiile active vor fi foarte bine localizate numai la segmentul deficient, pentru a nu crea alte deficienţe compensatorii. Exemplu: pentru corectarea lordozei lombare se vor executa mişcări de flexii ale trunchiului numai la nivelul regiunii lombare, coloana vertebrală toracală fiind fixată sau menţinută în poziţii corective.
Aceste mişcări pot fi executate cu îngreuiere - mingi medici-nale, bastoane, gantere etc. - sau împotriva unei rezistenţe manuale sau opuse forţei gravitaţiei.
Exerciţiile segmentelor învecinate deficienţei principale vor întregi sau corecta exerciţiul principal. Astfel, membrele superioare în lordoza lombară vor lucra în plan posterior, pentru a evita compensarea cifotică a coloanei vertebrale dorsale, în timp ce membrele inferioare vor fi duse, menţinute sau fixate în plan anterior, pentru corectarea poziţiei bazinului. De asemenea, aceste exerciţii vor fi executate liber sau cu îngreuiere diferită.
În cadrul exerciţiilor corective, mişcările pot fi executate ana-litic, dar cele mai bune rezultate se obţin atunci când se execută exer-ciţii combinate.
2. Exerciţiile de respiraţie cu caracter corectiv se execută dinpoziţii stabile. Se pot executa liber sau în timpul exerciţiilor de trunchişi membre superioare, din poziţii simetrice sau asimetrice care să nustânjenească mişcările toracelui.
În general, exerciţiile de respiraţie se vor introduce la sfârşitul părţii introductive şi în partea fundamentală a lecţiei, după exerciţiile corective mai grele.
15
![Page 12: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/12.jpg)
3. Exerciţiile aplicative cu caracter corectiv. Exerciţiile aplica-tive se folosesc pentru educarea sau reeducarea deprinderilor motricede bază. Dintre cele mai bune exerciţii aplicative cu conţinut corectivsunt exerciţiile de mers, exerciţii de târâre, echilibru şi suspensiuni.
Exerciţii de mers corectiv sunt introduse în partea introductivă şi finală a lecţiei de gimnastică medicală. Se vor folosi numai acele exerciţii de mers cu structură corectivă pentru deficienţa primară. De exemplu: mers pe vârfuri pentru corectarea cifozei, mers cu genunchii îndoiţi, trunchiul vertical pentru corectarea lordozei (mers ghemuit) etc.
Exerciţii de târâre - se efectuează din poziţii cu bază mare de susţinere şi centrul de greutate foarte aproape de baza de sprijin. Aceste poziţii permit o localizare precisă a exerciţiilor la nivelul seg-mentului deficitar şi angrenează în lucru grupe mari musculare. Exerciţiile de târâre se execută din poziţiile fundamentale culcat, pe genunchi şi şezând; dar şi din poziţiile derivate ale acestora, executate simetric sau asimetric.
Exerciţii de echilibru pot fi simple şi asociate, cu purtări de obiecte uşoare, determinând o solicitare simetrică a muşchilor antagonişti.
Suspensiunile se pot realiza pasiv prin susţinerea greutăţii corpului cu ajutorul diferitelor aparate sau pot fi realizate activ prin forţa membrelor superioare.
Astfel, pot să fie complete - când se realizează pe verticală - sau incomplete - pe plan oblic sau cu sprijinul membrelor inferioare.
Suspensiunile active pot fi executate simplu sau combinate - cu mişcări active (pendulări, răsuciri), cu redresări pasive-active.
4. Exerciţiile de redresare constau din luarea unor poziţii corec-tive sau hipercorective şi menţinerea lor o perioadă de timp bine determinată. Ele se pot executa pasiv sau activ. Trebuie subliniată importanţamare a exerciţiilor corective, atât în condiţii de repaus, cât şi în mers.
Redresările pasive se pot însoţi de tracţiuni şi presiuni imprimate asupra segmentului deficient de către profesor sau de unele aparate mecanice, cum este aparatul Zander. De asemenea, se poate asocia cu suspensiunile. Cele mai bune redresări pasive se obţin din poziţia atârnat şi culcat.
Redresările active constau, de fapt, dintr-o autocorectare pro-gresivă a atitudinii corpului, imprimând şi menţinând poziţii corective prin încercări repetate şi insistente în faţa oglinzii. Ele contribuie la formarea reflexului de atitudine corectă a corpului. Poziţiile cele mai indicate pentru executarea acestor exerciţii sunt poziţiile stând şi şezând.
16
![Page 13: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/13.jpg)
În continuare, vom prezenta complexe de exerciţii corective, pentru cele mai frecvente deficienţe ale aparatului locomotor, care se întâlnesc la vârsta şcolară.
Pornind de la faptul că educarea atitudinii normale a corpului trebuie să fie în permanenţă în preocupările profesorului de educaţie fizică vom prezenta modul în care putem contribui la formarea şi păs-area acesteia, precum şi posibilităţile de corectare a atitudinii defi-ciente globale. Practicarea gimnasticii corective se poate realiza în centre specializate; tot în continuare, vom prezenta corectarea defi-cienţelor coloanei vertebrale şi spatelui, toracelui şi abdomenului, membrelor superioare şi inferioare.
Vrem să subliniem că apreciem aceste exerciţii corective ca fiind numai orientative, de aceea le prezentăm sub forma complexelor de exerciţii, întrucât ele pot fi îmbunătăţite, schimbate şi completate în concordanţă cu vârsta şi posibilităţile copilului deficient, precum şi cu cauza şi evoluţia fiecărei deficienţe fizice.
17
![Page 14: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/14.jpg)
FORMAREA ŞI EDUCAREA ATITUDINII CORECTE
Atitudinea corectă este o funcţie a corpului omenesc, care are la bază o serie de reflexe senzorio-motorii. Acestea au ca punct de plecare impulsurile recepţionate de proprioreceptorii din ţesuturile periarticulare, tendoane şi muşchi, precum şi de interoreceptorii din piele şi analizatorii vizuali sau acustico-vestibulari. Toate aceste excitaţii se transmit structurii perceptive a scoarţei cerebrale, care le reţine şi trimite pe cale motorie, efectoare, până la nivelul măduvei spinării, impulsuri prin intermediul cărora se modifică starea de tonus a musculaturii corpului omenesc, necesară menţinerii în condiţii diferite a aceleiaşi atitudini. Deci, atitudinea corpului - corectă sau nu - se formează prin intermediul unor reflexe prin care individul îşi menţine aceleaşi raporturi între segmentele sale, în condiţii asemă-nătoare desfăşurării activităţilor statice şi dinamice.
Procesul de educare a atitudinii corecte a corpului trebuie să înceapă după vârsta de 5 ani, adică vârsta la care, terminându-se mielinizarea fibrelor nervoase, se poate regla tonusul muscular şi forma un reflex corect şi stabil de atitudine corectă.
Măsurile prin care se poate educa atitudinea corectă a corpului sunt numeroase şi variate. Unele dintre ele se adresează întregului organism, altele numai aparatului locomotor şi sistemului nervos; primele acţionează indirect asupra funcţiei de atitudine corectă, cea-laltă se adresează direct elementelor pasive şi active de care depinde atitudinea corpului.
Din prima grupă, fac parte toate măsurile prin care se îmbună-tăţeşte starea generală de sănătate şi rezistenţă a corpului, ca bază împotriva predispoziţiilor şi cauzelor care favorizează sau determină atitudinile deficiente.
Pentru educarea unei atitudini corecte, este utilă organizarea ra-ţională a activităţii zilnice şi evitarea oboselii. Părinţii şi chiar profe-sorii impun în foarte multe cazuri menţinerea îndelungată a unor poziţii la banca sau masa de lucru, care solicită static muşchii spatelui.
18
![Page 15: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/15.jpg)
Lucrul static prelungit este mai obositor decât lucru dinamic şi favorizează luarea şi menţinerea unor poziţii incorecte, deficiente. Pe
19
![Page 16: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/16.jpg)
lângă faptul că şederea şi activitatea Statică din banca şcolară trebuie să se desfăşoare într-o poziţie cât mai corectă, evitându-se înclinările, răsucirile şi poziţiile asimetrice ale corpului şi trunchiului, se impune chiar şi organizarea petrecerii timpului liber.
Din cea de a doua grupă, fac parte factorii prin care putem să educăm reflexul neuromuscular de atitudine corectă, precum şi tonificarea unor grupe musculare cu un rol preponderent în păstrarea atitudinii corecte a corpului (muşchii peretelui abdominal şi bazinului, a membrelor superioare şi inferioare).
Vom prezenta, în continuare, un complex de exerciţii, care, incluse parţial sau integral în lecţia de educaţie fizică, pot contribui la educarea atitudinii corecte.
COMPLEXE DE EXERCIŢII PENTRU EDUCAREA ATITUDINII CORECTE A CORPULUI
1. Stând cu spatele lipit de un plan vertical (perete sau scarăfixă), ducerea braţelor prin lateral sus, simultan cu îndoirea genun-chilor - păstrând spatele şi braţele lipite pe planul vertical în timpul,executării exerciţiului.
2. Stând cu mâinile pe şold - cu spatele lipit de perete, îndoireatrunchiului spre dreapta şi spre stânga -, trunchiul rămânând lipit deperete în timpul mişcării.
3. Stând cu mâinile pe şold - cu spatele lipit de perete -,deplasare laterală spre stânga, cu doi paşi de galop -, menţinând spatele lipit de perete; aceeaşi deplasare spre dreapta.
4. Stând cu un baston apucat înainte jos - ducerea bastonuluisus, cu înclinarea uşoară a trunchiului înainte.
5. Stând cu un baston menţinut la nivelul omoplaţilor, coateleîndoite, braţele lipite de torace, întinderea coatelor simultan cuîndoirea genunchilor.
6. Stând cu genunchii îndoiţi, cu un baston menţinut la spate, trecut pe sub coate, trecerea prin săritură în depărtat, stând cu trunchiul uşor aplecat înainte, inspiraţie revenire - expiraţie
20
![Page 17: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/17.jpg)
7. Stând, spate în spate cu un partener, braţele lateral sus, demâini apucat, îndoirea genunchilor, păstrând spatele lipit de alpartenerului, atât la îndoirea genunchilor, cât şi la revenire.
8. Stând depărtat cu spatele lipit de un plan vertical, mâini peşold, îndoirea trunchiului lateral, cu ducerea braţelor lateral pe planulvertical, inspiraţie, revenire - expiraţie.
9. Stând cu faţa la scara fixă - cu piciorul drept întins, sprijinit pe şipca a 5-a, trecerea greutăţii pe piciorul din faţă, cu îndoirea lui simultan cu ducerea braţelor lateral. In timpul executării mişcării braţelor, piciorul din spate se menţine întins. Aceeaşi mişcare se execută cu sprijinirea piciorului stâng.
10. Stând spate în spate cu un partener, mâini pe şold, pasînainte, urmat de apropierea celuilalt picior; trunchiul şi membrelesuperioare îşi menţin aceeaşi poziţie la revenire, când segmentelecorpului trebuie să-şi recapete acelaşi contact ca la poziţia de plecare.
11. Stând cu spatele la scara fixă, mâinile pe şold, îndoireagenunchiului stâng în faţă, ducerea genunchiului lateral până atingescara fixă; spatele se menţine drept, piciorul de bază întins, iar celîndoit sprijinit cu vârful la genunchiul piciorului de bază. Cândgenunchiul este dus lateral, ridicarea pe vârf a piciorului de bază, şirevenire. Acelaşi exerciţiu cu piciorul opus.
12. Şezând încrucişat, cu mâinile pe genunchi, ducerea capuluiîn extensis cu tragerea umerilor înapoi-inspiraţie, relaxare -expiraţie.
13. Şezând depărtate cu palmele în sprijin pe sol, lângă şolduri,
ridicarea braţelor prin lateral sus, inspiraţie, simultan cu îndoirea genunchilor la piept şi extensia capului, revenire-expiraţie.
21
![Page 18: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/18.jpg)
14. Şezând cu spatele lipit de scara fixă, braţele în sus pe lângă cap, mâinile apucate deasupra capului, îndoire laterală spre dreapta şi spre stânga trunchiului, păstrând tot timpul contactul spatelui cu scara fixă
15. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, îndoirea coatelor simultancu extensia capului şi gâtului cu inspiraţie, revenire cu expiraţie.
16. Pe genunchi, câte doi faţă în faţă cu trunchiul la orizontală,braţele întinse înainte, apucat reciproc la nivelul antebraţelor, ducereatrunchiului în jos, simultan cu lăsarea şezutei pe călcâie. În timpulexecutării mişcării, mâinile alunecă pe antebraţele partenerului,menţinându-se apucarea la nivelul palmelor.
17. Pe genunchi, cu spijin pe palme, trunchiul sub orizontală,braţele întinse mult înainte, mutarea succesivă a mâinilor din aproapeîn aproape pe sol.
18. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi, tălpile sprijinite pe sol,ducerea braţelor prin lateral sus - revenire.
19. Culcat înapoi pe sol sau pe o bancă de gimnastică în lungulei, cu braţele întinse în prelungirea corpului, târâre prin impulsulalternativ al picioarelor.
22
![Page 19: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/19.jpg)
20. Culcat înapoi pe o bancă de gimnastică cu genunchii îndoiţi la piept, târâre prin tracţiunea alternativă sau simultană a braţelor, prin apucarea de marginile laterale ale băncii.
21. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi, tălpile sprijinite pe sol -braţele aşezate pe lângă trunchi -, inspiraţie profundă cu „sugerea"peretelui abdominal, simultan cu încercarea de a apropia umeriiperfect de sol, inspiraţie, revenire - expiraţie.
22. Culcat înainte pe banca de gimnastică, cu jumătateasuperioară a trunchiului în afara suprafeţei de sprijin, mâinile sprijinitepe partea laterală a băncii de gimnastică, extensia trunchiului simultancu ducerea braţelor lateral sus - inspiraţie, revenire – expiraţie
23. Atârnat cu faţa la scara fixă, genunchii îndoiţi şi vârfurilepicioarelor sprijinite pe şipca corespunzătoare, întinderea genunchilorcu ducerea bazinului înapoi şi înclinarea trunchiului înainte, capul şigâtul în extensie - revenire.
24. Atârnat cu spatele la scara fixă, îndoirea şi întindereagenunchilor la piept - păstrând trunchiul lipit pe verticală.
25. Atârnat cu spatele la scara fixă - pendularea dreapta-stânga amembrelor inferioare.
26. Mers pe vârfuri cu mâinile la ceafă, coatele trase multînapoi, privirea înainte.
27. Mers cu mâinile pe şold, ridicarea alternativă a genunchilor la piept.
28. Mers cu mâinile pe şold, la trei paşi, ducerea alternativă aunui picior în extensie, simultan cu ducerea braţelor lateral.
23
![Page 20: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/20.jpg)
29. Mers - ducerea în cerc a braţelor spre înapoi cu oprire, îndoireagenunchilor şi balansarea braţelor înapoi revenire cu braţele sus.
30. Mers - In trei paşi, îndoirea şi întinderea alternativă a unui genunchi înainte, lateral şi în spate.
CORECTAREA ATITUDINILOR DEFICIENTE GLOBALE ALE CORPULUI
Atitudinile deficiente globale sau totale ale corpului sunt abateri de la normal, apărute fie prin insuficienţă sau exces funcţional, fie prin dezechilibru sau asimetrie funcţională a întregului aparat de susţinere şi mişcarea.
Aceste abateri apar sub influenţa mai multor factori, cum sunt, de exemplu, predispoziţiile ereditare, tipul constituţional, tulburări ale motricitatii sau deprinderile defectuos formate, slăbirea capacităţii funcţionale a musculaturii etc.
Atitudinile deficiente globale se pot observa în plan sagital (antero-posterior) şi în plan frontal.
În plan antero-posterior se produc deficienţe de atitudine prin insuficienţă sau relaxare. Aceste atitudini pot lua forme în extensiune sau predominant lordotică şi în flexiune sau predominant cifotică. Mai rar, se produc tot în plan sagital atitudinile rigide care fixează corpul pe axul vertical (atitudinile plan rigide).
În plan frontal, se produc atitudini asimetrice, prin înclinarea sau răsucirea corpului într-o parte sau cealaltă, apărând o formă scoliotică a trunchiului.
24
![Page 21: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/21.jpg)
Atitudinea globală lordotică se caracterizează printr-o uşoară accentuare a curburii coloanei vertebrale lombare, care se poate întinde în sus, cuprinzând o parte a coloanei dorsale şi uneori spatele în întregime. Examinând copilul din profil, observăm capul şi gâtul vertical sau înclinate în faţă, în sens compensator, umerii sunt traşi înapoi, toracele şi abdomenul proemină înainte, bazinul este înclinat mult sub linia orizontală. Membrele inferioare sunt întinse, uneori genunchii fiind în hiperextensie. Este atitudinea frecvent întâlnită la copii, dar şi la adolescenţii slabi, cu musculatura abdominală atonă, cu bazinul mult înclinat sub orizontală.
Atitudinea global cifotică se apreciază, de asemenea, din profil, observându-se: capul şi gâtul înclinat înainte, umerii aduşi în faţă, toracele este înfundat sau în flexiune, abdomenul supt sau rareori balonat subombilical. Conturul spatelui este arcuit posterior, cu o
cifozare dorso-lombară sau totală a coloanei vertebrale. Bazinul este puţin înclinat, membrele inferioare sunt drepte sau mai frecvent cu genunchii în flexiune.
Se poate astfel constata că această atitudine se menţine mai mult pe baza elementelor pasive, întrucât muşchii planului posterior şi trunchiul sunt întinşi, muşchii situaţi anterior sunt relaxaţi.
Această atitudine este frecvent întâlnită la copii de vârstă şcolară care nu-şi corectează suficient atitudinea corpului, precum şi la adolescenţii care au o creştere rapidă în înălţime, fără o dezvoltare corespunzătoare a musculaturii.
Atitudinea global rigidă sau plană se caracterizează prin situarea tuturor segmentelor corpului, cap şi gât, trunchi şi membre -pe verticală. Trunchiul este aproape lipsit de reliefuri musculare, spatele, toracele şi abdomenul fiind aproape plane. La examinarea coloanei vertebrale,- se constată lipsa curburilor fiziologice şi uneori chiar o tendinţă spre inversare a curburilor coloanei vertebrale dorsale şi lombare. Membrele inferioare sunt drepte şi rigide, cele superioare - lipsite de coordonare în mişcare. Atitudinea plan rigidă este destul de rar întâlnită la elevi şi atunci este ereditară.
Atitudinea global asimetrică se apreciază examinând corpul din faţă sau spate - adică în plan frontal. Se datoreşte unei inegalităţi funcţionale, în sprijin şi în mişcare, a membrelor inferioare, care determină înclinarea sau translatarea de o parte sau de alta a bazinului, trunchiul înclinându-se într-o parte sau alta. Se întâlneşte frecvent la
25
![Page 22: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/22.jpg)
fete, care în ortostatism se sprijină mai mult pe un picior, celălalt membru inferior fiind uşor în flexiune. De această parte, bazinul coboară, iar trunchiul deviază lateral spre compensare.
Corectarea atitudinilor deficiente poate să înceapă la orice vârstă, dar practica a demonstrat că această acţiune este mai uşoară şi mai sigură la copii şi adolescenţi.
Rezultatele depind de precocitatea sesizării atitudinii deficiente, de alegerea mijloacelor de corectare şi mai ales de complexitatea factorilor folosiţi pentru obţinerea unei atitudini normale, între aceşti factori terapeutici, un rol deosebit îl au exerciţiile fizice, căci nici un alt tratament nu poate înlocui exerciţiul fizic în tonificarea musculaturii, mobilizarea articulaţiilor şi mai ales în perfecţionarea atitudinii şi coordonării mişcărilor.
Vom prezenta în continuare scopul urmărit, mijloacele şi exerciţiile sub formă de complexe de exerciţii folosite In corectarea acestor atitudini global deficiente.
CORECTAREA ATITUDINII GLOBAL LORDOTICÂ
Scopul exerciţiilor fizice:1.Formarea reflexului de atitudine corectă a corpului în ortos-
tatism şi în acţiunile dinamice.2. Corectarea şi redresarea curburii lordotice mai accentuate
la nivelul coloanei vertebrale lombare, prin tonificarea şi scurtarea muşchilor abdominali hipotoni şi lungirea muşchilor sacrolombari.
3. Redresarea bazinului prea mult înclinat înainte şi a genunchilor hiperextinşi.
4. Corectarea poziţiei capului şi gâtului, dezvoltarea toracelui.Mijloace folosite
1. Exerciţiile statice cele mai indicate sunt poziţiile fundamentale şezând, culcat şi atârnat. Se folosesc mai puţin poziţiile stândşi pe genunchi, care sunt în general lordozante.
2. Exerciţiile dinamice cele mai indicate sunt:- exerciţiile de trunchi - îndeosebi mişcările de flexie, precum şi
îndoirile laterale şi răsucirile executate simultan cu flexiunea trunchiului;- exerciţiile de membre superioare şi inferioare;- exerciţii aplicative: mers corectiv, târâre, suspensiuni, echilibru;- exerciţii de respiraţie executate din poziţii corective pentru
prevenirea lordozei;
26
![Page 23: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/23.jpg)
- exerciţii de redresare a trunchiului şi mai ales a bazinului,executate pasivo-activ sau activ.
COMPLEX DE EXERCIŢII CORECTIVE PENTRU ATITUDINEA GLOBAL LORDOTICĂ
1.Mers cu trunchiul înclinat înainte, cu mâinile pe şold.2.Mers cu mâinile la ceafa, ridicarea alternativă a genunchilor la
piept.3.Mers cu genunchii îndoiţi cu un baston fixat la spate, pe sub coate.4.Stând cu trunchiul înclinat, braţele oblic sus, ducerea braţelor
în jos şi înapoi, cu îndoirea genunchilor, alternativ cu ducerea braţelorîn sus prin înainte, cu întinderea genunchilor şi înclinarea trunchiului.
5. Stând depărtat, aplecarea trunchiului cu răsucirea trunchiuluişi ducerea palmei drepte la piciorul opus; idem, ducerea palmei stângila piciorul drept.
6. Stând depărtat cu înclinarea trunchiului înainte, mâini pe şold,circumducţia trunchiului în plan anterior.
7. Stând în faţa scării fixe cu piciorul drept sprijinit pe şipca a6-a (de jos în sus), trecerea greutăţii pe piciorul din faţă cu îndoireagenunchiului şi apucarea şipcii corespunzătoare nivelului umerilor.Coatele se duc lateral, iar capul şi gâtul în extensie.
8. Stând depărtat cu mingea medicală ţinută deasupra capului -aplecarea trunchiului cu ducerea mingii la piciorul stâng, o dată cufandarea laterală a piciorului drept - revenire. Se execută în
27
![Page 24: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/24.jpg)
conti-nuare, în sens opus.
9. Stând depărtat cu bastonul apucat înainte jos, înclinarea trun-chiului la orizontală, cu spatele drept, cu ducerea bastonului sus -inspiraţie - revenire - expiraţie.
10. Pe genunchi, pe călcâie, şezând cu un picior îndoit în faţă -ridicarea pe genunchi cu ducerea braţelor lateral sus - inspiraţie, reve-nire - aşezare pe călcâie cu expiraţie - continuarea exerciţiului cuducerea celuilalt picior îndoit.
11. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, cu trunchiul înclinat înainte,cu un baston fixat la spate, susţinut pe sub coate, târâre înainte, curidicarea şi coborârea bastonului.
12. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, aşezarea pe o coapsă, cuducerea mâinilor la ceafă, inspiraţie - revenire - expiraţie. Se executăîn continuare în cealaltă parte.
13. Şezând cu genunchii îndoiţi – târâre înainte şi înapoi, cu saufără sprijinul tălpilor.
14. Şezând cu spatele sprijinit pe perete, înapoi, ducerea mem-brelor inferioare în cerc; idem. forfecarea picioarelor în plan verticalşi orizontal.
15. Şezând cu picioarele întinse, mâinile sprijinite înapoi - ridi-carea membrelor inferioare la 45 grade - simultan cu ducerea braţelorlateral. Menţinerea echilibrului cel puţin 5"-6".
16. Şezând depărtat faţă în faţă cu un partener, cu mingea menţi-nută deasupra capului - trei arcuiri cu mingea spre înapoi, aruncareamingii la partener sau rularea ei pe sol.
15. Şezând cu sprijin pe antebraţe înapoi - îndoirea genunchilor- inspiraţie - întinderea lor - expiraţie. Mişcarea se poate executasimultan sau alternativ, cu ambii genunchi.
18. Culcat înapoi, cu mâinile la ceafă - ridicarea membrelorinferioare la verticală şi ducerea lor în cerc.
19. Culcat înapoi - cu braţele întinse oblic în sus pe sol, ducereamembrului inferior drept spre mâna stângă. Idem - ducerea mem-brului inferior stâng spre mâna dreaptă.
20. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi, târâre cu ajutorul mem-brelor superioare şi umerilor.
21. Culcat înapoi cu tălpile sprijinite pe sol, genunchii uşorîndoiţi, ridicarea trunchiului la verticală cu ducerea braţelor lateral -inspiraţie, revenire expiraţie.
22. Culcat înapoi - braţele întinse pe lângă corp - genunchiiîndoiţi cu sprijin pe tălpi - contracţia peretelui abdominal cu inspiraţie
28
![Page 25: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/25.jpg)
- revenire expiraţie.23. Culcat înapoi, braţele întinse în sus pe lângă cap - genunchii
îndoiţi pe abdomen - lăsarea genunchilor să cadă amândoi simultanspre stânga şi spre dreapta.
24. Atârnat cu faţa la scara fixă - membrele inferioare fixate peşipcă - depărtarea bazinului de scara fixă, cu arcuirea trunchiului.
25. Atârnat la bârna suedeză, genunchii îndoiţi, mers lateral cuajutorul mâinilor.
26. Stând faţă în faţă cu un partener, cu mâinile fixate reciprocpe umeri - aplecarea trunchiului înainte cu tensiuni finale.
23. Stând depărtat, alunecarea mingii medicinale printre picioare.28. Stând cu faţa la scara fixă, cu genunchii îndoiţi (mâinile
apucate la nivelul umerilor sau mai jos), întinderea genunchilor curidicarea pe vârfuri şi aplecarea trunchiului înainte, inspiraţie,revenire, expiraţie.
CORECTAREA ATITUDINII GLOBAL CIFOTICE
Scopul exerciţiilor corective:1. Crearea unui reflex corect de atitudine a corpului în
activităţile statice şi dinamice ale elevului.
2. Tonificarea şi scurtarea muşchilor planului posterior altrunchiului pentru îndreptarea curburii toracale mai accentuate acoloanei vertebrale.
3. Corectarea toracelui îngust şi înfundat la bază, restabilireapoziţiei corecte a umerilor şi omoplaţilor, prin scurtarea musculaturiifixatoare a centurii scapulare.
4. Corectarea membrelor inferioare, îndeosebi a genunchilor înflexiune, atât în menţinerea poziţiei, cât şi în timpul mersului.
Mijloace folosite1. Exerciţiile statice sub forma poziţiilor fundamentale, dar mai
ales a poziţiilor derivate, simetrice, care să solicite sinergie muşchiiplanului posterior al corpului.
Cele mai indicate poziţii din punct de vedere al eficacităţii sunt poziţiile înalte şi cele cu suprafaţă mare de sprijin.
Astfel, de exemplu, cele mai folosite poziţii sunt:- poziţia pe genunchi - cu mâinile la ceafă, precum şi pe
genunchi cu sprijin pe palme, cu trunchiul sub orizontală;- poziţia culcat înainte şi înapoi;- poziţia atârnat - cu faţa sau cu spatele la scara fixă sau pe plan
oblic.29
![Page 26: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/26.jpg)
2. Exerciţiile dinamice cele mai indicate sunt:- exerciţiile de trunchi, sub forma mişcărilor de extensie, a
îndoirilor laterale, răsucirilor şi circumducţiilor în plan posterior;- exerciţiile de membre superioare se vor executa în plan
posterior şi deasupra liniei orizontale a umerilor;-exerciţii de membre inferioare, executate în plan posterior;- exerciţiile de respiraţie au un caracter corectiv evident; se pot
executa liber sau legate de mişcările corective ale trunchiului şi mem-brelor;
- exerciţii aplicative sub forma exerciţiilor de mers corectiv,alergare, suspensiuni, târâre si echilibru;
- exerciţii cu obiecte portative (minge medicinală, halteră,bastoane) şi la aparate fixe (bancă, scară fixă);
- exerciţii de redresare pasivă sau activă.
COMPLEX DE EXERCIŢII PENTRU CORECTAREA ATITUDINII GLOBAL CIFOTICEE
1. Mers înainte cu ridicarea braţelor Interni sus şi extensia trunchiului; piciorul dinapoi rămâne ne sprijinit pe vârf.
2. Mers pe vârfuri, braţele în sus pe lângă cap, extensia trunchiului cu ducerea braţelor alternativ înapoi.
3. Mers cu fandare pe piciorul drept, mâinile prinse deasupracapului - extensia trunchiului. Idem - fandare pe piciorul stâng.
4. Alergare uşoară, cu aruncarea în sus şi prinderea unei mingimedicinale.
5. Stând depărtat, ducerea mâinilor la umeri, apoi întinderea bra-ţelor în sus, cu arcuirea trunchiului, inspiraţie - revenire - expiraţie.
30
![Page 27: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/27.jpg)
6. Stând - cu un săculeţ cu nisip aşezat pe frunte, capul înextensie, ridicarea în stând pe vârfuri, cu ducerea braţelor lateral.
7. Stând depărtat - mâinile la ceafă, săritură ca mingea, cuapropierea şi depărtarea picioarelor.
8. Stând cu spatele la scara fixă, braţele întinse sus-mâinile apucă de sus, ducerea bazinului înainte şi extensia amplă a trunchiului- inspiraţie – revenire-expiraţie.
9. Stând cu spatele la scara fixă, braţele întinse sus, îndoirea genunchilor, păstrând spatele în contact permanent cu scara fixă -revenire în poziţia iniţială.
10. Stând - pas cu piciorul drept înainte, cumpăna înapoi, cu ducerea braţelor oblic şi trunchiul în extensie.
11. Stând - ducerea piciorului drept sprijinit înapoi pe vârf,simultan cu ducerea braţelor lateral, ridicarea piciorului drept şilegănarea tui înainte, înapoi, înainte şi pas, cu ducerea braţelor la loc.Acelaşi exerciţiu cu piciorul stâng.
12. Pe genunchi cu sprijin pe palme, îndoirea coatelor curidicarea unui picior în sus.
13. Pe genunchi depărtat, apucarea gleznelor cu mâinile extensieamplă a capului şi trunchiului - cu inspiraţie, revenire, expiraţie.
31
![Page 28: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/28.jpg)
14. Pe genunchi în faţa scării fixe, mâinile sprijinite pe o şipcă la nivelul umerilor, extensia alternativă a picioarelor, simultan cu extensia capului şă gâtului, cu arcuire.
15. Pe genunchi - cu mâinile pe şold, ducerea piciorului dreptînapoi, cu întinderea genunchiului simultan cu ducerea braţelor lateralsus şi extensia trunchiului; idem, cu inspiraţie - revenire - expiraţie.Acelaşi exerciţiu cu piciorul stâng.
16. Culcat înainte, mâinile prinse Iu spate, târâre cu ajutorul umerilor şi impulsul picioarelor.
17. Culcat înainte, cu braţele întinse oblic în sus sau înainte,picioarele uşor depărtate, arcuirea puternică a corpului, cu ridicarea alternativă a braţelor şi picioarelor.
17. Culcat înapoi - pe minge medicinală, rularea.
18. Culcat înainte, cu braţele pe lângă cap, rularea laterală a corpului.
19. Atârnat cu faţa la scara fixă - ducerea picioarelor în extensie.20. Culcat înapoi - genunchi semiflectaţi - braţele lateral -
inspiraţie cu proiectarea toracelui înainte, expiraţie cu sugereaabdomenului.
32
![Page 29: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/29.jpg)
21. Atârnat cu faţa la scara fixă; urcarea şi coborârea în braţe, cu genunchii îndoiţi.
22. Atârnat la inele - cu o minge medicinală ţinută între glezne, extensia amplă a trunchiului, păstrând mingea medicinală între glezne.
23. Atârnat pe un plan oblic, cu faţa în sus - cu picioarele lăsateîn jos pe părţile laterale, tragerea cu îndoirea coatelor.
24. Stând depărtat - extensia trunchiului, cu ducerea braţelorlateral sus şi ridicarea pe vârfuri, inspiraţie, revenire expiraţie.
25. Stând - spate în spate cu un partener, braţele oblic sus,apucat de mâini, fandare înainte - cu ducerea trunchiului în extensie.
27. Stând cu spatele lipit de perete, braţele pe lângă cap -extensia trunchiului cu proiectarea bazinului înainte, mâinile sprijinitepe perete.
28. Mers cu deplasare înapoi, cu ridicarea alternativă a unuipicior în spate, simultan cu ducerea braţelor prin lateral - sus. La fiecare pas, coborârea braţelor.
29. Mers cu un baston la spate, susţinut cu braţele îndoite lanivelul coatelor cu ridicarea pe vârfuri la fiecare pas.
30. Mers în echilibru pe partea îngustă a băncii de gimnastică,braţele lateral.
CORECTAREA ATITUDINII DEFICIENTE GLOBAL PLANE
Scopul exerciţiilor corective:1. Formarea curburilor fiziologice ale coloanei vertebrale
şi prevenirea tendinţei de inversare a acestora.2. Corectarea atitudinilor deficiente ale toracelui şi mărirea
elasticităţii cutiei toracice.3. Combaterea stângăciei şi lipsei de coordonare a mişcărilor
corpului în general şi îndeosebi a membrelor superioare şi inferioare.
Mijloace folositeÎn corectarea acestei atitudini deficiente vor fi folosite acele
mişcări ale trunchiului şi membrelor, de pe loc sau din deplasare, executate amplu, cu tensiuni finale, care favorizează mărirea supleţei mişcărilor. Sunt contraindicate redresările şi suspensiunile.
1. Exerciţiile statice se folosesc sub forma poziţiilor derivate dinacele poziţii fundamentale, care creează condiţii mecanice favorabilerealizării scopurilor propuse. Exerciţiile statice nu sunt folosite caexerciţii în sine. Se folosesc poziţiile fundamentale şi derivate, în care
33
![Page 30: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/30.jpg)
coloana vertebrală are mobilitatea crescută, cum sunt: poziţia pegenunchi cu sprijin pe palme, poziţiile derivate din poziţia culcat(înainte, înapoi, lateral). Sunt mai puţin indicate poziţiile derivate dinstând (numai stând depărtat, fandat, pe vârfuri în sprijin). Poziţiaatârnat întrucât determină ştergerea curburilor coloanei vertebrale şipoziţia şezând - orizontalizează bazinul şi prin aceasta reduce curburalombară, sunt contraindicate în corectarea spatelui plan.
2.Exerciţii dinamice sub formă de:- exerciţii de trunchi - executate pentru formarea curburii
dorsale (flexii cervico-dorsale) şi lombare (extensii în regiunealombară). Exerciţiile de îndoire laterală, răsuciri şi circumducţiimăresc mobilitatea şi supleţea coloanei vertebrale;
- exerciţii de membre superioare sub forma mişcărilor de ducereînainte, lateral sau circumducţii executate în plan anterior. Acesteexerciţii amplifică mişcările regiunii toracice. Se vor executa liber saulegate de unele obiecte uşoare;
- exerciţii de membre inferioare, prin care se urmăreşteredresarea bazinului şi amplificarea mişcărilor în regiune lombară. Deaceea, se vor executa în plan posterior;
- exerciţii aplicative - sunt cele mai indicate exerciţii, întrucâtpot asigura coordonarea mişcărilor, recăpătarea mobilităţii şi supleţeiîn articulaţiile corpului. Dintre acestea, cele mai indicate suntexerciţiile de mers, de târâre (culcat, pe genunchi cu sprijin pe palme),căţărări, transportări de obiecte uşoare. Sunt contraindicate redresările şi suspensiunile - întrucât limitează mobilitatea coloanei vertebrale şireduce curburile fiziologice ale acesteia.
COMPLEX DE EXERCIŢII PENTRU CORECTAREA ATITUDINII GLOBAL PLANE
1. Mers pe vârfuri, cu ducerea alternativă a picioarelor în extensie, simultan cu ducerea braţelor înainte.
2.Mers fandat înainte, cu braţele încrucişate la nivelul toracelui,trunchiului în extensie.
3.Alergare uşoară cu pas sărit, braţele se duc alternativ sus, prin înainte.
4.Stând, ducerea braţelor prin înainte sus simultan cu extensiatrunchiului şi ridicarea pe vârfuri inspiraţie - revenire - expiraţie.
5.Stând depărtat, cu câte o măciucă în mână, ducerea în cerc cubraţele în plan anterior şi lateral (simetric sau asimetric).
34
![Page 31: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/31.jpg)
6.Stând fandat lateral - cu câte o măciucă (sau halteră mică) în fiecare mână - răsucirea trunchiului spre dreapta, cu ducerea braţelor lateral sau în cerc; idem, cu răsucirea trunchiului spre stânga.
7.Stând cu braţele înainte, pas lateral simultan, ducerea braţelor descriind un opt culcat, cu îndoiri uşoare de trunchi şi genunchi,în sensul buclei respective. Capul urmăreşte mişcarea braţelor,genunchii se întind după fiecare mişcare a braţelor.
8. Stând cu faţa la scara fixă, mâinile apucă o şipcă la nivelulumerilor - ridicarea piciorului stâng înapoi, cu ducerea trunchiului înextensie şi ridicarea piciorului drept pe vârf - revenire. Acelaşiexerciţiu, cu ridicarea piciorului drept.
9. Stând depărtat, cu un baston apucat de la capete - menţinutvertical -, mâna dreaptă sus - stânga jos -, întinderea braţelor şiducerea alternativ a mâinii stângi sus - dreapta jos, simultan cuducerea pe rând a unui picior spre spate .
10. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, aşezate lângă genunchi,ducerea unui picior înapoi, sus - alternativ arcuite, stângul, dreptul, cumarcarea mişcării.
11. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, târâre cu ridicareaalternativă a câte unui picior în extensie.
12. Pe genunchi în faţa scării fixe, apucat cu mâinile la nivelulumerilor, aplecarea uşoară a trunchiului, cu ducerea unui picior înapoi- inspiraţie, revenire, expiraţie.
13. Pe genunchi stând - cu braţele lateral, ţinând câte o ganterăîn mână - îndoirea trunchiului spre stânga, simultan cu ducerea
35
![Page 32: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/32.jpg)
braţelor sus - arcuire şi revenire. Acelaşi - cu îndoirea trunchiuluispre dreapta.
14. Culcat înainte, cu palmele sprijinite în dreptul umerilor,coate îndoite lateral, ridicarea trunchiului în extensie împingând înbraţe, cu ducerea simultană a unui picior în extensie, celălalt sprijinitcu vârful sub genunchiul piciorului întins.
15. Culcat înainte, sprijinit pe palme, coatele îndoite şi aşezate pe lângă torace, cu genunchi îndoiţi, târâre.
16. Culcat înapoi, cu o minge medicinală sub regiunea lombară,forfecarea braţelor înainte.
17. Culcat înapoi, cu braţele întinse pe lângă cap, rostogolirilaterale ale corpului.
18. Pe genunchi, cu spijin pe palme, ducerea piciorului drept înextensie şi circumducţia lui; idem, pe piciorul stâng.
19. Pe genunchi cu mâinile pe şold, lăsarea trunchiului să cadălateral spre stânga şi dreapta.
20. Pe genunchi, cu sprijin pe palme - coatele întinse, sugereaperetelui abdominal cu inspiraţie, relaxarea cu expiraţie.
21. Pe genunchi, cu un baston la spate, aşezat în dreptul regiuniilombare, apucat cu mâinile de la capete, ducerea bazinului înainte,bastonul amplificând mişcarea.
22. Căţărări la scara marinărească cu ajutorul mâinilor sau cu ajutorul mâinilor şi picioarelor.
23. Stând apucat la inele, ridicarea în braţe cu ducereamembrelor inferioare înapoi, cu genunchii îndoiţi.
24. Stând cu picioarele depărtate, ducerea braţelor prin înaintesau cu uşoară extensie a trunchiului - inspiraţie, revenire expiraţie.
25. Stând cu o minge medicinală în mână aruncarea mingiei însus şi prinderea ei cu o săritură în extensie a trunchiului.
26. Săritură cu mâinile pe şold, cu ducerea alternativă a unuipicior înapoi sau lateral.
36
![Page 33: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/33.jpg)
27. Mers - la trei paşi ducerea alternativă a unui picior lateral şi la spate, cu braţele oblic sus.
28. Mers - ducerea braţului drept înainte cu ridicarea piciorului drept pe vârf şi ducerea piciorului stâng înapoi - inspiraţie, revenire, expiraţie. Acelaşi pas, cu schimbarea mâinii şi piciorului.
29.Mers-sărituri cu bătaia palmelor, alternativ, înainte şi înapoi.
30. Mers pe loc, cu legănarea liberă a braţelor.CORECTAREA ATITUDINII ASIMETRICE
GLOBAL SPRE STÂNGA
Scopul exerciţiilor corective:1. Formarea simţului de simetrie la nivelul trunchiului, prin
corectarea atitudinilor asimetrice a umerilor, omoplaţilor, toracelui şicoloanei vertebrale.
2. Realizarea unui sprijin simetric pe membrele inferioare, princorectarea asimetriei funcţionale a acestora.
3. Corectarea şi redresarea poziţiei asimetrice a bazinului.
Mijloace folosite
37
![Page 34: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/34.jpg)
1. Exerciţii statice, sub forma poziţiilor corective şi hiperco-rective, derivate din poziţiile fundamentale, prin dispunerea simetrică,dar mai ales asimetrică a membrelor superioare şi inferioare.
Astfel, se pot folosi din:- poziţia stând - pe vârfuri, cu mâna dreaptă la ceafa, stânga pe
şold; cu bastonul asimetric prins la spate; cu piciorul stâng fixat lateralsau înainte, la scara fixă; cu genunchiul îndoit la piept;
- poziţia şezând pe coapsa dreaptă, cu mâna dreaptă pe creştet;- poziţia pe genunchi, cu piciorul drept întins înapoi; cu piciorul
stâng întins înainte sau lateral;- poziţia culcat înainte, înapoi cu dispunerea braţului
drept deasupra axei umerilor şi îndoirea genunchiului stâng;- poziţia atârnat, apucat asimetric, braţul drept mai sus.2. Exerciţii dinamice - cele mai indicate sunt:- exerciţii de trunchi - extensiile pentru crearea simţului de
simetrie a trunchiului; îndoiri laterale spre stânga, în scopul corectăriiatitudinii scoliotice a coloanei vertebrale şi răsucirii spre dreapta (maiales când se constată o torsionare a corpurilor vertebrelor);
- exerciţii de membre superioare - executate simetric, dar maiales asimetric, pentru corectarea asimetriei poziţiei umerilor şiomoplaţilor. Pentru aceasta, braţul drept va fi dus, fixat sau menţinutîn plan posterior şi deasupra axei orizontale a umerilor. Braţul stângva fi fixat sau dus în plan posterior, dar sub linia orizontală a umerilor;
- exerciţii de respiraţie - pentru dezvoltarea simetrică a celordouă hemitorace;
- exerciţii aplicative sub forma exerciţiilor de mers, târâre (dinpoziţia culcat, pe genunchi, şezând) suspensiuni, echilibru;
exerciţii de redresare - executate pasiv, din poziţia culcat,pasiv-activ din poziţia şezând sau activ din poziţia stând şi atârnat.
COMPLEX DE EXERCIŢII PENTRU CORECTAREA ATITUDINII ASIMETRICE GLOBAL SPRE STÂNGA
1. Mers pe vârfuri cu un baston la spate, ţinut între coate, cuducerea trunchiului înapoi în arcuire la fiecare pas.
2. Mers pe vârfuri, cu un baston la spate, ţinut între coate curăsucirea trunchiului spre dreapta.
3. Mers pe vârfuri, cu un baston aşezat diagonal la spate, mânadreaptă apucă de sus, stânga de jos, extensia trunchiului la fiecare pas.
38
![Page 35: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/35.jpg)
4. Stând fandat lateral spre dreapta, cu mâna stângă pe şold,dreapta pe creştet, îndoirea trunchiului spre stânga, cu ducerea braţuluidrept sus, inspiraţie - revenire - expiraţie.
5. Stând depărtat cu trunchiul răsucit dreapta, cu un baston laspate aşezat diagonal, mâna dreaptă sus, ducerea trunchiului înextensie, inspiraţie, revenire - expiraţie.
6. Stând-fandare mare pe piciorul stâng, cu răsucirea trunchiuluispre dreapta - simultan cu ducerea braţelor asimetric - dreptul oblic sus- stângul jos - revenirea cu ducerea piciorului drept lângă cel stâng.
7. Stând depărtat - inspiraţie lentă şi amplă, cu ridicareabraţului stâng sus, concomitent răsucirea trunchiului spre dreapta,mâna stângă pe şold - revenire cu inspiraţie.
8. Pe genunchi, cu mâna dreaptă deasupra capului, stânga laspate sau pe şold, trunchiul în extensie, îndoirea laterală a trunchiuluispre stânga.
9. Pe genunchiul drept, piciorul stâng întins lateral, mâinile laceafa, ducerea bazinului spre dreapta şi înclinarea trunchiului sprestânga - cu torsiuni.
10. Pe genunchi, cu mâna dreaptă sus, susţinând o mingemedicinală pe cap, mâna stângă pe şold, îndoirea laterală spre stânga atrunchiului.
11. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, coloana vertebrală suborizontală, coatele întinse, ducerea trunchiului în cerc spre stânga,păşind cu mâinile din aproape în aproape.
12. Pe genunchiul drept, piciorul stâng lateral, cu mâna dreaptă pe creştet, stânga pe şold - îndoirea trunchiului lateral spre stânga, întinderea braţelor înapoi.
39
![Page 36: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/36.jpg)
13. Pe genunchiul drept stând, cu piciorul stâng lateral, sprijinitpe o minge medicinală, mâinile sus încleştate, îndoirea laterală atrunchiului spre stânga, cu arcuire - inspiraţie - revenire - expiraţie.
14. Pe genunchi, cu trunchiul sub orizontală, mâinile încleştatela spate - ridicarea trunchiului cu ducerea braţelor prin lateral sus - şirăsucirea trunchiului spre dreapta - acelaşi exerciţiu până ce mânastângă atinge călcâiul drept - privirea spre mâna dreaptă - capul înextensie.
15. Şezând cu spatele la bara fixă, mâna dreaptă apucat de sus,stânga de jos, ultima şipcă, trecerea corpului în extensie cu sprijin petălpi - revenire.
16. Şezând cu un baston la spate, sprijin la nivelul coatelor -târâre înainte şi înapoi.
17. Şezând pe coapsa stângă, cu piciorul drept întins lateral -braţele oblic sus - îndoirea laterală spre stânga a trunchiului cuducerea braţului drept în cerc deasupra capului, stângul în cerc înapoişi în jos - revenire.
18. Şezând încrucişat cu mâinile la ceafa, trunchiul în extensie -răsucirea trunchiului spre dreapta cu inspiraţie; revenire - cu expiraţie.
19. Culcat înainte cu mâinile prinse la spate, ducerea trunchiuluiîn extensie, alternativ cu ducerea picioarelor în extensie (bărcuţă).
20.Culcat înainte - braţele întinse, sprijinite pe o mingemedicinală; deplasarea mingii prin rostogolire spre stânga, fărădeplasarea picioarelor şi revenire până la linia mediană.
21. Culcat înapoi - braţele întinse simetric pe lângă cap, ducereapicioarelor în cerc spre stânga - apoi revenire.
22. Culcat înainte, cu trunchiul în afara suprafeţei de sprijin,mâna dreaptă la ceafă, stânga la spate, extensia trunchiului cu arcuire.
23. Culcat înainte cu mâinile sub bărbie, sprijinirea mâinilorlângă torace, cu extensia trunchiului şi ridicarea piciorului drept înextensie - inspiraţie, revenire, expiraţie.
24. Culcat înainte - ducerea braţelor lateral şi în extensie -menţinerea poziţiei 5-6 secunde - revenire.
40
![Page 37: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/37.jpg)
25. Culcat pe spate - braţele lateral pe sol, inspiraţie, cu ducereabraţelor pe lângă cap, revenire - expiraţie.
21. Atârnat cu spatele la scara fixă, pendularea picioarelordreapta-stânga.
22. Atârnat cu spatele la scara fixă, apucat asimetric, mânadreaptă de sus, ducerea piciorului stâng lateral.
23. Stând cu umărul stâng spre scara fixă, mâna dreaptă apucăpe deasupra capului o şipcă, mâna stângă apucă la nivelul şoldului,păşire laterală cu piciorul drept, concomitent cu îndoirea lateral stângăa trunchiului - inspiraţie, revenire - expiraţie.
29. Stând în faţa oglinzii, redresarea trunchiului - închidereaochilor şi menţinerea poziţiei 10" - redeschiderea ochilor şicontrolarea simetriei segmentelor corpului.
30. Mers pe vârfuri în faţa oglinzii - cu autocontrol asuprapoziţiei simetrice a umerilor şi trunchiului.
Aceleaşi exerciţii, executate însă în partea dreaptă, precum şi cu dispunerea inversă a membrelor superioare şi inferioare, se pot folosi pentru corectarea atitudinii asimetrice global spre dreapta.
CORECTAREA DEFICIENŢELOR FIZICE PARŢIALE
41
![Page 38: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/38.jpg)
Deficienţele fizice parţiale trebuie cercetate cu atenţie, pentru a stabili dacă sunt în stadiu de atitudine defectuoasă determinată de o tulburare funcţională a aparatului locomotor sau sunt deformaţii rezultate din modificări ale formei şi structurii corpului.
Exerciţiile fizice folosite urmăresc, în general, tonificarea mus-culaturii segmentului deficient, pentru a-1 menţine în atitudine corectă, îndreptarea deficienţelor secundare apărute la acelaşi segment sau la nivelul segmentelor imediat învecinate, precum şi redresarea şi men-ţinerea conştientă în atitudine normală, urmată de crearea reflexului corect pentru această poziţie,
În lecţia de gimnastică corectivă, vor fi incluse, aşadar, exerciţii statice şi dinamice, care să producă simultan efectele amintite.
Deficienţele fizice parţiale se grupează, pentru uşurinţa prezen-tării tratamentului corectiv după principalele regiuni şi segmente ale corpului, în felul următor:
- deficienţe fizice ale capului şi gâtului;- deficienţe fizice ale trunchiului - adică la nivelul spatelui,
tora-celui, abdomenului şi bazinului;
- deficienţe fizice ale membrelor superioare şi inferioare.Subliniem că vom prezenta numai deficienţele fizice funcţionale, frecvent întâlnite la nivelul segmentelor amintite şi doar mijlocele de corectare prin gimnastică medicală.
CORECTAREA PRIN GIMNASTICĂ MEDICALĂ A DEFICIENŢELOR CAPULUI
ŞI GÂTULUI
Pentru a stabili posibilităţile de corectare a deficienţelor capului şi gâtului, acestea trebuie mai întâi examinat cu atenţie.
Deficienţele capului şi gâtului se cercetează de obicei împreună, întrucât deficienţele capului sunt de regulă însoţite de deviaţii ale poziţiei gâtului, iar gâtul determină mai întotdeauna modificarea poziţiei capului.
Deficienţele de poziţie ale capului şi gâtului care se pot corecta prin gimnastică medicală sunt: cap şi gât înclinat înainte, mai rar -înapoi, îndoit lateral şi torsionat către dreapta sau stânga. Aceste deviaţii se pot întâlni împreună sau fiecare separat.
42
![Page 39: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/39.jpg)
Înclinarea înainte a capului şi gâtului este cea mai frecventă deficienţă la copiii şi adolescenţii timizi, miopi şi debili. Se însoţesc de o atitudine cifotică dorsală sau totală, de proiectarea înainte a umerilor, precum şi de flexiunea toracelui. La vârsta şcolară, se datoreşte poziţiei defectuoase a elevilor când îşi pregătesc lecţiile.
Îndoirea laterală a capului şi gâtului sunt deficienţe frecvente la copii şi se datoresc obişnuinţei sau unui defect de auz sau de vedere. Existenţa acestei deficienţe este confirmată de evidenta diferenţă de formă şi tonus între muşchii laterali ai gâtului, de asimetria umerilor şi a toracelui.
Torticolisul (capul şi gâtul strâmb) constă din răsucirea capului şi gâtului de partea sănătoasă şi înclinarea lor de partea bolnavă.
Torticolisul se poate produce în viaţa intrauterină (determinat de poziţii vicioase ale capului, de presiunile exercitate de cordonul ombilical asupra gâtului) sau de malformaţiile coloanei vertebrale cervicale şi la naştere (torticolisul obstetrical). Cea mai frecventă formă este însă cea căpătată în timpul vieţii prin deprindea greşită sau prin leziuni, inflamaţii, pareze sau spasme, cicatrici sau scleroză, precum şi de unele traumatisme produse la acest nivel.
Înclinarea înapoi a capului, singur sau împreună cu gâtul, este o deficienţă rară, datorată mai puţin obişnuinţei, cât mai ales, compensator, unor deficienţe ale spatelui (spatele plan, cu tendinţă de inversare a curburilor).
întrucât celelalte deformaţii ale capului şi gâtului nu pot fi influenţate pozitiv prin practicarea metodică a exerciţiilor fizice, vom prezenta tehnica pentru corectarea capului şi gâtului înclinat înainte, lateral şi torsionat.
CORECTAREA CAPULUI ŞI GÂTULUI ÎNCLINAT ÎNAINTE
Scopul gimnasticii corective:1. Tonificarea simetrică, în condiţii de scurtare a musculaturii
posterioare a gâtului şi în condiţii de lungire a grupelor musculare anterioare; în acest sens, grupele musculare posterioare ale gâtului vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie, în timp ce grupele musculare anterioare vor lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie.
2. Corectarea atitudinilor deficiente secundar apărute la nivelulcoloanei vertebrale, umerilor şi toracelui.
3. Stingerea reflexului greşit de atitudine a capului şi gâtului,precum şi formarea unui nou reflex neuromuscular corect stabil.
43
![Page 40: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/40.jpg)
Mijloacele folosite pentru corectarea acestor deficienţe constau din:
1. Exerciţii staticeExerciţiile statice folosite sunt poziţiile corecte şi hipercorective,
selecţionate din poziţiile fundamentale ale gimnasticii medicale: stând, pe genunchi, şezând, culcat şi atârnat, având o structură care că corespundă scopului corectiv. Astfel se vor folosi:
- poziţia stând depărtat, pe vârfuri, cu mâinile pe frunte sau la ceafa;- poziţia stând cu sprijin, rezemat;- poziţia pe genunchi cu sprijin pe palme, pe genunchi, pe
călcâie, şezând cu trunchiul în extensie;- poziţia culcat înapoi, cu capul în afara suprafeţei de sprijin,
culcat înainte;- poziţia atârnat cu faţa sau cu spatele la scara fixă.2. Exerciţii dinamice - constau din mişcări care să redreseze
capul şi gâtul, formând o atitudine corectă a acestor segmente;- exerciţii de cap şi gât, sub forma mişcărilor de extensie,
mişcare corectivă îndoire laterală spre stânga s-au spre dreapta,răsucire spre stânga sau dreapta şi circumducţii în plan posterior. Laaceste mişcări analitice, se poate adăuga mişcarea de întindere agâtului în axul lung al coloanei vertebrale cervicale;
- exerciţii de membre superioare executate la nivelul umerilor şipeste nivelul umerilor în plan posterior;
- exerciţii de trunchi sub forma mişcărilor de extensie şi îndoirelaterală, răsuciri şi circumducţii efectuate simultan cu mişcărilecapului şi gâtului, pentru a le amplifica;
- exerciţii aplicative sub forma exerciţiilor de mers corectiv,echilibru corectiv, târâre şi suspensiuni;
- exerciţii de respiraţie pentru a corecta atitudinea în flexiune atoracelui;
- exerciţii de redresare în atitudine corectă, executate activ şipasiv, împreună sau nu cu exerciţiile de relaxare sau elongaţii;
- exerciţiile cu obiecte portative sub forma exerciţiilor cumingea medicinală, bastonul, măciuci.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA CAP UL UI ŞI GÂTUL UI ÎNCLINA T ÎNAINTE
1. Mers cu ducerea braţelor lateral sus, la doi paşi, privirea înainte.
44
![Page 41: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/41.jpg)
2. Mers, mâinile pe şold, extensia capului la fiecare pas, cuuşoară extensie a trunchiului.
3. Mers pe vârfuri - ducerea alternativă a braţelor, prin înainte, sus cu arcuire.
4. Mers cu bastonul ţinut sub coate, extensia trunchiului şi acapului, cu inspiraţie, revenire, expiraţie.
5. Stând depărtat cu mâinile la spate, circumducţia capului şigâtului în plan posterior.
6. Stând în faţa oglinzii, ridicarea capului şi gâtului în poziţiecorectă, tragerea umerilor înapoi şi proiectarea toracelui înainte(autocontrolul poziţiei).
7. Stând cu spatele lipit de perete, genuflexiuni cu capul înextensie.
8. Stând depărtat cu spatele la scara fixă, la un pas distanţă, cu ominge medicinală ţinută în faţă, extensia trunchiului până se atinge scara fixă cu mingea medicinală - revenire. în timpul mişcării,genunchii se menţin întinşi.
9. Stând cumpănă pe piciorul drept, cu ridicarea piciorului stângînapoi, ducerea braţelor oblic înainte şi menţinerea la nivelul umerilor,ducerea capului pe spate - linia gâtului liberă fără a ridica umerii -revenire. Acelaşi exerciţiu cu piciorul opus.
10. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, mâinile pe şold, ducereacapului în cerc, numai în plan posterior.
11. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,târâre.
12. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală -conducerea unei mingi medicinale cu capul.
45
![Page 42: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/42.jpg)
13. Şezând călare pe banchetă, instructorul stă în spatele copilului cu mâna pe ceafa acestuia şi opune rezistenţă la efectuarea mişcării de extensie (extensia concentrică în interiorul segmentului de contracţie).
14. Şezând călare - instructorul pune mâna pe fruntea copiluluişi acesta rezistă mişcării de flexie concentrică în afara segmentului decontracţie.
15. Şezând cu sprijin înapoi, trunchiul în extensie, inspiraţie cuducerea capului înapoi, revenire în expiraţie.
16. Şezând cu sprijinul palmelor înapoi, ridicarea bazinului odată cu extensia trunchiului şi a capului.
17. Şezând pe scaun cu vârful picioarelor sprijinite sub scarafixă, mâinile la umeri, ducerea trunchiului în extensie, menţinândspatele drept şi umerii traşi înapoi - braţele întinse până pot ridica ominge medicinală de jos. La revenire, se menţine spatele drept şibraţele întinse, cu mingea medicinală deasupra capului.
18. Culcat înainte, cu mâinile sub bărbie - relaxare.19. Culcat înapoi pe banchetă - capul, în afara suprafeţei de
sprijin, este lăsat în jos şi rămâne în această poziţie 10"-15".20. Culcat înainte, mâinile la spate, târâre cu ajutorul picioarelor
(mersul şarpelui). 21.Culcat înainte, mâinile la ceafă, extensia trunchiului.
22. Culcat înainte pe banca de gimnastică, braţul lateral sus -menţinerea capului şi a trunchiului în poziţie corectă.
46
![Page 43: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/43.jpg)
23. Culcat înainte - cordonul elastic apucat de capete, braţeleîntinse, extensia trunchiului, cu ducerea braţelor peste cap, cuîntinderea cordonului - inspiraţie, revenire - expiraţie.
24. Atârnat cu faţa la scara fixă, extensia capului şi a picioarelo 25.Atârnat cu spatele la scara fixă, cu o minge medicinală sub
regiunea dorsală, capul pe spate, îndoirea şi întinderea genunchilor.
26. Mers pe partea îngustă a băncilor de gimnastică, cu o mingemedicinală pe cap - susţinută cu amândouă mâinile.
27. Mers - mâinile pe şold - inspiraţie cu extensia trunchiului şia capului - revenire - expiraţie.
28. Mers fandat cu ducerea braţelor lateral sus, extensia capului.29. Mers pe vârfuri, cu fandarea mult în faţă pe piciorul stâng,
braţele sus, revenire în stând pe vârfuri.
30. Stând în faţa oglinzii, ci o carte pe cap – menţinerea ei.
47
![Page 44: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/44.jpg)
CORECTAREA CAPULUI ŞI GATULUI ÎNCLINAT LATERAL
SPRE STÂNGA
Scopul exerciţiilor fizice:1. Tonifîcarea în condiţii de lungire a grupelor musculare
laterale ale gâtului, scurtate şi contracturate (stânga), şi în condiţii descurtare a grupelor musculare de partea opusă înclinării, care sunthipotrofice şi hipotonice.
Grupele musculare laterale ale gâtului din partea stângă vor lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie; grupele musculare din partea dreaptă vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie.
2. Corectarea deviaţiei umerilor şi omoplaţilor, coloaneivertebrale şi toracelui.
3. Ştergerea reflexului greşit de atitudine a capului şi gâtului şiformarea unui nou reflex neuromusucular corect şi stabil în activităţilestatice şi dinamice ale corpului.
Mijloace folosite:Pentru corectarea acestei deviaţii, folosim:1. Exerciţii statice, care constau din poziţii corective şi hiper-
corective simetrice, dar mai ales asimetrice, pentru corectareaasimetriei elementelor centurii scapulare (membru superior drept valucra deasupra umerilor şi în plan posterior). Astfel, cele mai indicatesunt poziţiile derivate ale poziţiilor fundamentale cu un caracterevident corectiv.
Exemple:- poziţia stând cu bastonul fixat asimetric la spate, mâna
dreaptă sus, stânga jos; cu mâna dreaptă la ceafă sau pe creştet, cubraţul drept lateral sus;
- poziţia şezând - derivatele vor avea de asemenea structuriasemănătoare, braţul drept fiind dispus asimetric;
- poziţia pe genunchi - cu piciorul stâng întins lateral, braţuldrept lateral sus; cu sprijin pe palme, dispus asimetric;
- poziţia culcat - înainte, cu mâna dreaptă la ceafă, braţul dreptoblic sus sau lateral;
- poziţia atârnat - cu braţul drept mai sus apucat.3. Exerciţii dinamice - constau din deplasări ale segmentului sau
a capului - global - în sensul redresării corective sau hipercorective a capului şi gâtului.
48
![Page 45: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/45.jpg)
În cazul deviaţiei laterale spre stânga a capului şi gâtului, se folosesc următoarele exerciţii dinamice:
a. Exerciţii de cap şi de gât, sub forma mişcării de îndoire laterală dreapta, răsucirea spre stânga, extensie, circumducţie în plan posterior şi în jumătatea dreaptă, precum şi mişcarea de întindere a gâtului în axul lung al coloanei cervicale, capul şi gâtul fiind în atitudine corectă.
b Exerciţii de membre superioare - vor fi executate asimetric, după cum urmează: membrul superior drept efectuează mişcări peste nivelul umerilor şi în plan posterior, iar membrul superior stâng efectuează mişcări sub nivelul umerilor şi în plan posterior.
c. Exerciţii de trunchi în sensul mişcărilor efectuate de cap şi gât - pentru a amplifica mişcările acestora.
d. Exerciţii de respiraţie - folosite în scop corectiv pentru aîndrepta deformaţia toracelui.
e. Exerciţii de redresare pasivă şi activă.f. Exerciţii aplicative cu caracter corectiv sub forma exerciţiilor
de mers corectiv, echilibru, târâre, suspensiune.g. Procedee de mărire a rezistenţei periferice prin
folosirea rezistenţei manuale, obiectelor portative (mingi medicinale, bastoane, gantere).
Pentru capul şi gâtul înclinat lateral dreapta, se vor folosi aceleaşi exerciţii, executate însă în sens opus.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA CAPULUI ŞI GÂTULUI ÎNCLINAT LATERAL STÂNGA
1. Mers cu paşi încrucişaţi spre dreapta, braţul dreptridicat lateral sus, mâna stângă la spate.
2. Mers pe. vârfuri - braţul drept lateral sus, mânastângă pe şold.
3. Mers, braţul drept sus, braţul stâng pe lângă corp,îndoirea trunchiului spre dreapta - la doi paşi.
4. Mers fandat, mâinile pe şolduri, răsucirea capuluispre stânga, cu ducerea trunchiului în extensie.
5. Mers cu ducerea braţelor prin lateral sus şi ridicarea pe vârfuriinspiraţie, revenire expiraţie.
6. Stând în faţa oglinzii, mâinile pe şold, înclinarea capului spredreapta - autocontrol.
49
![Page 46: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/46.jpg)
7. Stând fandat lateral dreapta - braţul drept oblic lateral,îndoirea trunchiului spre dreapta.
8. Stând depărtat cu un baston apucat oblic - mâna dreaptă sus,stânga jos. Ducerea unui picior înainte şi extensia trunchiului -inspiraţie, revenire - expiraţie.
9. Stând cu braţele lateral, ducerea piciorului drept înainte, curăsucirea trunchiului spre stânga, simultan cu ducerea braţului dreptsus, stângul jos inspiraţie, revenire în poziţia stând cu expiraţie.
7. Stând - îndoirea genunchiului drept, cu ducerea braţuluidrept prin lateral sus, stângul înapoi şi ridicarea pe vârful picioruluistâng -inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Şezând călare pe banchetă, instructorul, în spatele copilului,opune rezistenţă manuală îndoirii laterale spre dreapta (îndoire lateralăconcentrică dreapta în interiorul segmentului de contracţie); idem -învinge rezistenţa opusă de deficient şi ducerea capului spre dreapta(îndoirea excentrică stânga în afara segmentului de contracţie).
12. Şezând cu sprijin la scara fixă, mâna stângă apucă de sus -depărtarea trunchiului de scară şi extensia capului şi gâtului
13.Şezând - cu genunchii îndoiţi cu o minge medicinală pe cap,susţinută cu mâna dreaptă - târâre înainte.
14. Şezând cu sprijin înapoi - ducerea capului în cerc spredreapta şi stânga.
15. Pe genunchi pe călcâie, şezând cu câte o ganteră în fiecaremână, ducerea lor prin lateral sau cu ridicarea şi extensia trunchiului.
16. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, târâre în cerc spre dreapta.
50
![Page 47: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/47.jpg)
17. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, trecerea trunchiului printre braţe (valul).
18.Pe genunchi, stând cu mingea medicinală menţinută sus, braţele întinse, aşezarea pe coapsa stângă, cu îndoirea capului spre dreapta - inspiraţie, revenire - expiraţie.
19. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, târâre cu ridicarea braţuluidrept şi a piciorului stâng în extensie.
20. Culcat înainte - mâinile prinse la spate - asimetric, dreaptape sus, stânga jos, târâre în cerc spre dreapta.
21. Culcat lateral pe stânga, cotul stâng îndoit sub torace, braţul drept întins pe lângă cap, ridicarea capului cu răsucirea spre stânga.
22. Culcat lateral pe dreapta - pe banchetă, cu capul în afarasuprafeţei de sprijin, lăsarea capului să cadă spre partea dreaptă,menţinerea 15"-20".
23. Culcat înapoi, braţul drept întins pe lângă cap, genunchiiîndoiţi, târâre înainte.
24. Culcat înainte, cu braţele întinse înainte, lăsarea alternativă atrunchiului înainte, cu ridicarea picioarelor la spate, apoi lăsareapicioarelor înapoi, cu extensia trunchiului şi ducerea braţelor oblic, sus- se execută în continuare, legat.
25. Atârnat cu faţa spre scara fixă, apucat cu mâna dreaptă maisus, balansarea picioarelor spre dreapta.
26. Atârnat lateral la scara fixă, apucat cu mâna dreaptă, capul selipeşte de braţul drept, menţinerea poziţiei 10"-15".
27. Stând cu spatele la scara fixă, mâna dreaptă apucă o treaptăcât mai sus posibil, îndoirea genunchilor.
28. Mers pe vârfuri cu ducerea braţului drept sus, stângul oblicînapoi, cu arcuire.
51
![Page 48: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/48.jpg)
29. Mers cu mingea medicinală pe umărul stâng, susţinută cumâna dreaptă.
CORECTAREA TORTICOLISULUI MUSCULAR DREPT
Pentru a se putea obţine rezultate bune, se recomandă începerea gimnasticii medicale imediat după depistarea deficienţei (prevenirea apariţiei asimetriilor secundare de la nivelul feţei şi toracelui).
Scopul tratamentului corectiv:1. Tonificarea şi lungirea muşchiului sternocleidomastoidian,
scurtat şi contracturat de pe partea dreaptă şi tonificarea şi scurtareamuşchiului sternocleidomastoid din parte opusă. În acest sens, muşchiul sternocleidomastoidian de pe partea dreaptă va lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie; muşchiul sternocleidomastoidian din partea stângă va lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie.
2. Corectarea asimetriei centurii scapulare şi toracelui.3. Formarea reflexului de postură corectă a capului şi gâtului în
acţiunile statice şi dinamice ale corpului în condiţiile nou create, prin schimbarea staticii capului şi gâtului.
Mijloacele folosite:. 1.Exerciţii staticeExerciţiile statice se folosesc sub forma poziţiilor corective şi
hipercorective, care să favorizeze efectuarea mişcărilor corective ale capului şi gâtului. Poziţiile de lucru trebuie să aibă baza mare de susţinere, pentru a asigura echilibrul corpului şi localizarea mişcărilor corective. Astfel, cele mai folosite poziţii derivate ale poziţiilor fundamentale sunt: poziţia stând - depărtat, fandat, cu sprijin (sprijinul poate fi în „cârje" - cu subţioara de partea bolnavă agăţată de bară sau bârna suedeză);poziţia pe genunchi cu sprijin pe palme, stând cu un picior în treaptă, pe călcâie şezând;poziţia şezând - rezemat, întreg, călare pe banchetă; poziţia culcat - înainte, înapoi, pe o latură cu capul în afara suprafeţei de sprijin;- poziţia atârnat - la scara fixă, în căpăstrul Glisson.
2. Exerciţiile dinamice constau din:a. Exerciţii de cap şi gât se execută sub forma mişcărilor de:- răsucire spre partea bolnavă (dreapta);- îndoirea laterală spre partea sănătoasă (stânga);
52
![Page 49: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/49.jpg)
- extensia capului şi gâtului;- circumducţie a gâtului, executată în plan posterior;- întinderea în axul vertical al coloanei vertebrale. Sunt contraindicate mişcările de flexie.
b. Exerciţii de membre superioare, umeri şi omoplaţi - constaudin fixări şi mişcări ale braţelor asimetric. Pentru corectarea simetrieicenturii scapulare, membrul superior de partea sănătoasă stânga)efectuează mişcări peste linia orizontală a umerilor şi în plan posterior,iar membrul superior drept de partea torticolisului va executa mişcări sub nivelul umerilor.
c. Exerciţii de trunchi sub forma mişcărilor de îndoire lateralăspre stânga, răsucire spre dreapta, extensie şi circumducţie în plan posterior.
Aceste exerciţii au drept scop corectarea deficienţelor toracelui, iar când sunt executate în acelaşi timp cu mişcările capului şi gâtului au rolul de a amplifica mişcările capului şi gâtului.
d. Exerciţii de respiraţie sub forma liberă sau legate de exerciţiicorective pe momentele fazelor respiraţiei.
e. Exerciţii cu obiecte portative şi la aparate fixe - vor aveaaceiaşi structură corectivă a mişcărilor capului şi gâtului, executateconcentric şi în segmentul propriu pentru partea stângă, excentric şi înafara segmentului pentru partea bolnavă.
f. Exerciţii aplicative — vor avea o structură corectivă;selecţionate din exerciţiile de mers, târâre, echilibru şi suspensiune.
Exerciţiile de echilibru se fac sub forma mersului pe vârfuri pe sol, precum şi a purtărilor de greutăţi pe cap.
Exerciţiile de târâre se execută din poziţia pe genunchi, cu sprijin pe palme (mers înainte, în cerc spre partea stângă) şi din poziţia culcat înainte sau culcat pe o latură.
Suspensiunile se fac la scara fixă, atârnat simetric şi în căpăstrul Glisson, pe verticală şi pe plan înclinat.
g. Exerciţiile de redresare constau din accentuări ale exerciţiilorcorective, sub controlul profesorului.
Redresările, pasive şi active, pot fi completate cu tensiuni şi tracţiuni în sensul corectării şi hipercorectării. Redresările active se pot face cu autocontrolul în oglindă.
Pentru corectarea torticolisului muscular stâng, se folosesc aceleaşi exerciţii, executate în sensul corespunzător.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREATORTICOLISULUI MUSCULAR DREPT
1. Mers pe toată talpa, cu capul în extensie şi răsucit dreaptă.
53
![Page 50: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/50.jpg)
2. Mers pe vârfuri, cu capul şi gâtul înclinat spre stânga - braţelelateral.
3. Alergarea spre dreapta, cu paşi adăugaţi, cu capul înclinat sprestânga - braţul stâng sus, braţul drept oblic înapoi.
4. Alergare cu paşi încrucişaţi, cu capul şi gâtul răsucit spredreapta.
5. Mers fandat cu răsucirea capului spre dreapta, mâinile pe şold.6. Mers pe partea îngustă a băncii de gimnastică, cu o minge
medicinală pe cap, susţinută din lateral cu mâna stângă.7. Mers cu pas înalt, capul răsucit spre dreapta, ducerea
simultană a braţului stâng sus, braţul drept jos.
8. Stând depărtat, cu mâna stângă pe creştet, fandarea lateralăspre dreapta, cu îndoirea trunchiului şi înclinarea capului şi gâtuluispre stânga.
9. Stând depărtat, fandare spre stânga şi menţinerea capului sprestânga.
10. Stând cu latura stângă la scara fixă, apucat cu mâna stângăbara din dreapta şoldului şi braţul drept îndoit Ia spate - îndoirea lateralăspre stânga a trunchiului, prin depărtarea bazinului de scara fixă.
11. Stând în faţa oglinzii, se execută cumpăna pe piciorul drept,cu braţul stâng înainte, braţul drept înapoi.
12. Stând cu spatele la scara fixă, apucat inegal cu mâna stângămai sus, dreapta cu 1-2 trepte mai jos, extensia trunchiului şi a gâtuluiprin proiectarea bazinului înainte, simultan cu răsucirea capului şigâtului spre dreapta.
54
![Page 51: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/51.jpg)
13. Stând, ridicarea piciorului drept oblic lateral, cu ducerea braţului stâng sus oblic lateral, simultan cu răsucirea trunchiului spre dreapta - inspiraţie, revenire - expiraţie.
14. Şezând călare, profesorul se aşează în spatele copilului şi opune rezistenţă pentru mişcarea de îndoire laterală stângă concentrică, în interiorul segmentului de contracţie şi răsucire dreapta concentric.
15. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, cu o halteră uşoară în mână, ridicarea pe genunchi, trunchiul, capul şi gâtul în extensie, cu ducerea braţului stâng sus - cel drept înapoi şi în jos.
16. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, întinderea concentrică abraţelor cu rezistenţă manuală opusă de profesor, simultan cu încercarea de alungire a coloanei vertebrale cervicale în axul său vertical.
17. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, îndoirea coatelor cu răsucirea capului şi gâtului spre dreapta, până la contactul tâmplei stângi cu podeaua.
55
![Page 52: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/52.jpg)
18.Idem - cu coatele îndoite lateral, târâre în cerc spre stânga.
19. Pe genunchi, cu sprijin pe antebraţe, împingerea unei mingimedicinale spre dreapta.
20. Culcat înainte - mâna dreaptă la spate, stânga la ceafa,extensia capului şi gâtului simultan cu răsucirea capului spre dreapta.
21. Culcat înainte, cu bastonul ţinut oblic la spate, mâna stângăsus, dreapta jos - extensia şi îndoirea capului spre stânga.
22. Culcat pe latura dreaptă pe banchetă - cu capul spre oglindă,îndoirea laterală spre stânga a capului împotriva gravitaţiei(autocontrolul poziţiei corecte).
23. Culcat înapoi, cu braţul stâng în prelungirea corpului, târâreîn cerc spre stânga, cu capul îndoit lateral stânga.Atârnat la scara fixă, inegal apucat, cu mâna stângă mai sus,dreapta mai jos, pendularea membrelor inferioare spre dreapta şi sprestânga cu menţinerea atitudinii corecte a capului şi gâtului.
25. Atârnat la bârna suedeză, inegal aşezată - mâna stângă maisus, deplasarea laterală cu ajutorul mâinilor, menţinând atitudineacorectă a capului şi gâtului.
26. Şezând lateral pe coapsa stângă, cu un cordon elastic la spateaşezat diagonal, apucat cu mâna stângă sus şi cu dreapta jos,întinderea cordonului cu inspiraţie, revenire - expiraţie.
27. Stând cu mingea medicinală pe umărul drept, susţinutădeasupra capului cu mâna stângă - fandarea înainte cu extensiacapului şi gâtului, şi a trunchiului.
56
![Page 53: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/53.jpg)
28.Stând depărtat cu braţele laterale, stângul sus, dreptul jos,extensorul apucat de capete la spate, (diagonal şi întins) răsucirea
capului şi trunchiului spre dreapta, simultan cu întinderea extensorului inspiraţie, revenire - expiraţie.
29. Stând cumpănă pe piciorul drept, cu braţul stâng înainte -dreptul înapoi.
30. Mers pe vârfuri, cu capul în extensie şi cu o mingemedicinală susţinută pe frunte cu mâna stângă din lateral.
CORECTAREA DEVIAŢILOR ŞI DEFORMAŢIILOR
SPATELUICorectarea deviaţiilor coloanei vertebrale
În partea posterioară a trunchiului şi gâtului, se găseşte situată coloana vertebrală. Cele 32-33 de segmente vertebrale care alcătuiesc acest stâlp mobil sunt unite între ele prin articulaţii şi întărite de ligamente şi muşchi.
Coloana vertebrală este fixată prin osul sacral în peretele posterior al bazinului osos, iar prin bazinul osos, coloana vertebrală are strânse legături funcţionale cu membrele inferioare.
La extremitatea superioară, coloana vertebrală se articulează cu' baza craniului, coloana vertebrală toracală este articulată cu coastele, iar prin intermediul acestora cu elementele centurii scapulare şi membrele superioare.
Rolul coloane vertebrale este static şi dinamic.Rolul static este predominant şi constă din menţinerea atitudinii
verticale a corpului. în acelaşi timp, în poziţia stând, coloana vertebrală constituie un stâlp puternic de sprijin pentru mişcările capului şi gâtului, toracelui şi membrelor superioare.
Rolul dinamic al coloanei vertebrale este demonstrat prin mobilitatea sa. Din acest punct de vedere, se deosebesc două părţi verticale: una anterioară, formată din corpul vertebrelor - cu un rol deosebit în stabilitatea trunchiului. Cealaltă parte, situată posterior, este formată din arcurile vertebrelor şi prezintă articulaţii mai mici dar mai numeroase, întărite de ligamente şi numeroşi muşchi.
Această diferenţă, dintre partea anterioară şi cea posterioară, este deosebit de importantă din punct de vedere corectiv, căci dezvoltând selectiv muşchii şanţurilor intervertebrale putem
57
![Page 54: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/54.jpg)
acţiona asupra curburilor coloanei vertebrale, să le menţinem sau să le corectăm.În mod normal, coloana vertebrală prezintă în ortostatism următoarele curburi, în plan sagital, care au reieşit din necesităţile funcţionale ale fiecărei regiuni:
- în regiunea cervicală, există o curbură îordotică care apare înjurul vârstei de 3 luni şi care permite ridicarea şi menţinerea capului;
- în porţiunea toracală, se păstrează uşoară curbură cifoticăexistentă în viaţa intrauterină-. Menţinerea ei în timpul vieţii asigurăforma şi mobilitatea cavităţii toracice;
- la vârsta de 8-9 luni, când copilul se ridică în stând, apare ceade a treia curbură a coloanei vertebrale în regiunea lombară, în senslordotic, prin înclinarea bazinului înainte.
In plan frontal, pot să apară curburi în regiunea lombară sau dorsolombară, mai frecvent cu convexitatea spre stânga.
Curburile coloanei verticale pot să fie exagerate sau să dispară, determinând în aceste cazuri deviaţiile şi deformaţiile coloanei vertebrale.
După întinderea lor, deviaţiile coloanei vertebrale pot fi exagerări ale curburilor fiziologice numite deviaţii tipice, sau pot cuprinde în totalitate coloana vertebrală sau numai regiunile de trecere - cervico-dorsal şi dorso-lombar - numite deviaţii atipice.
Unele deviaţii pot să modifice şi elementele spatelui, determinând apariţia deformaţiilor spatelui, cum sunt spatele rotund, cifotic, lordotic şi plan.
După cauzele şi mecanismele de producere, deviaţiile coloanei vertebrale se împart în deviaţii funcţionale şi patologice. Deviaţiile funcţionale ale coloanei vertebrale sunt de obicei tipice, cu un început greu de precizat, cu o evoluţie lungă şi lentă, fiind cele mai uşor de corectat prin gimnastică medicală.
Deformaţiile patologice sunt mai accentuate şi mai grave, fiind determinate de modificări în structura elementelor coloanei vertebrale. Dintre acestea, numai o parte pot fi corectate prin exerciţii fizice.
Deviaţiile şi deformaţiile coloanei vertebrale sunt întâlnite la toate vârstele. întrucât frecvenţa lor este crescută la vârsta şcolară - în perioada de creştere - ne vom ocupa în cele ce urmează numai de acele deviaţii vertebrale care se pot corecta prin gimnastică medicală la această vârstă a şcolarităţii.Aceste deviaţii vor fi prezentate astfel:
- Cifozele-cu localizări mai importante în regiunea toracală, lombară şi tottală.
- Lordozele lombare
58
![Page 55: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/55.jpg)
- Cifolordozele- Scoliozele- Cifoscoliozele
Cifozele sunt deviaţii ale coloanei vertebrale în plan sagital cu convexitatea curburii îndreptată înapoi.
Se consideră cifoză tipică - cifoza care este o exagerare a curburii fiziologice dorsale; cifozele atipice sunt localizate în regiunea lombară, mai rar cervicală, dar şi cifozele zonei de trecere dorso-lombare sau cele totale - cervico-dorso-lombare.
Cifozele funcţionale sunt deviaţii tipice, provocate şi întreţinute de tulburările funcţionale ale coloanei vertebrale, care se accentuează atunci când nu sunt corectate corespunzător şi la timp, fiind însoţite de unele modificări în forma şi structura oaselor şi a articulaţiilor vertebrale. Aceste deviaţii se pot întâlni sub forma atitudinii cifotice, cifozei habituale, profesionale sau compensatorii.
Cifozele patologice care se pot întâlni la şcolari pot fi congenitale, rahitice, paralitice, prin tuberculoză osteoarticulară, grave ale adolescenţilor şi tinerilor, traumatice, precum şi alte forme diferite, întâlnite mai rar.
Corectarea cifozei dorsaleScopul exerciţiilor fizice corective:a. Tonificarea şi scurtarea muşchilor spatelui şi lungirea celor
situaţi în partea anterioară a trunchiului. Pentru aceasta muşchii spatelui vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie;
b. Corectarea deficienţelor secundare care însoţesc cifoza cum sunt: cap şi gât înclinat înainte, omoplaţii depărtaţi şi desprinşi, umerii duşi în faţă, torace înfundat sau în flexiune.
c. Stingerea reflexului de atitudine greşită a trunchiului şi formarea unui reflex de postură corect şi stabil în activităţile statice şi dinamice ale corpului, care să asigure coloanei vertebrale dorsale şi lombare poziţia corectă.
Mijloacele folosite sunt:Exerciţii statice sub forma poziţiilor fundamentale, dar mai ales
a celor derivate cu o structură corectă, corectivă sau hipercorectivă, în care trunchiul este în extensie în regiunea dorsală, înclinat înainte sau aplecat din regiunea lombară. Totodată, aceste poziţii vor fixa
59
![Page 56: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/56.jpg)
membrele superioare la şi peste nivelul umerilor, iar membrele inferioare vor fi fixate sau menţinute în plan anterior.
Astfel, putem lucra din următoarele poziţii:- poziţia stând - cu trunchiul înclinat sau aplecat cu mâinile la
ceafa, sau braţele lateral sus;
- cu trunchiul vertical, cu membrele inferioare îndoite (ghemuit) sau fixate înainte la scara fixă, pe scaun etc;
- poziţia şezând- este una dintre cele mai bune poziţii corective, întrucât permite o localizare foarte bună a mişcărilor în regiunea dorsală, simultan cu o fixare a coloanei vertebrale;
- poziţia pe genunchi - pe călcâie şezând sau cu un pici înainte şi îndoit în plan anterior;
- cu sprijin pe palme - cu trunchiul la orizontală; -poziţia culcat înapoi, cu genunchii îndoiţi, sau culcat înainte, cu un sul sau şea sub abdomen; cu trunchiul coborât sub orizontală;
-poziţia atârnat-la inele, scară fixă etc, cu genunchii îndoiţi. Exerciţii dinamice - constau din mişcări active libere
sau îngreuiate, care să redreseze coloana vertebrală şi celelalte deficienţe secundare ale cifozei. Astfel, sunt:
- Exerciţii de trunchi - sub forma mişcării de extensie în regiunea dorsală - ca mişcare corectivă şi a mişcărilor de îndoire laterală, răsucire spre stânga sau dreapta, întinderii în axul vertical al coloanei vertebrale.
- Exerciţii de membre superioare sub forma ducerii şi menţinerii în plan posterior a braţelor, fie la nivelul liniei orizontale sau deasupra acesteia. Aceste exerciţii pot fi însoţite de duceri în cerc, sau rotaţii externe din articulaţia scapulohumerală, care corectează îndeosebi poziţia umerilor duşi în faţă. Exerciţiile se pot efectua liber sau cu diferite obiecte portative din gimnastică: bastoane, mingi medicinale, haltere, măciuci etc.
- Exerciţii de membre inferioare - executate în plan anterior,sub forma mişcării de forfecare, abducţiei, întindere, îndoire, flexii şi circumducţii. Aceste exerciţii redresează poziţia bazinului şi tonifică peretele abdominal, adică previne lordozarea compensatorie a curburii lombare.
- Exerciţiile de respiraţie - folosite în mod corectiv pentrucorectarea toracelui înfundat şi a măririi mobilităţii cutiei toracice.
- Exerciţiile de respiraţie se pot executa sub forma exerciţiilor libere de respiraţie mai ales amplificate de mişcări corective ale trunchiului şi membrelor superioare.
60
![Page 57: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/57.jpg)
- Exerciţii aplicative - cu o structură corectivă sau hiperco-rectivă-sunt exerciţiile de mers (mers pe vârfuri), târâre (din poziţiilepe genunchi cu sprijin pe palme, aşezând şi culcat) echilibru şisuspensiuni.
- Exerciţii de redresare realizate pasiv, dar mai ales activ, sub forma exerciţiilor cu autocontrol, în oglindă, pentru obţinerea unei poziţii corecte.
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers obişnuit cu mâinile la ceafă şi ducerea la trei paşi a unuigenunchi îndoit în faţă.
2. Mers cu mâinile pe şold, patru paşi pe vârfuri, patru paşi pecălcâie.
3. Mers pe vârfuri, cu ducerea în cerc mic spre înapoi a braţelorîntinse lateral - mişcarea cu amplitudine mică se execută cu coatele înextensie în ritm vioi, tar cele ample lent îndoind uşor coatele.
4. Mers pe vârfuri cu trunchiul înclinat uşor înainte - mâinilesusţinând o minge medicinală pe cap.
5. Stând cu spatele lipit de scara fixă - mâinile pe cap, coatelelipite, întinderi în axul lung vertical al corpului.
6.Stând cu mâinile la spate, apucat, săritură cu depărtarea,picioarelor, genunchi întinşi simultan cu ducerea braţelor lateral,aterizarea cu apropierea picioarelor şi ducerea mâinilor la spate.
7.Stând în faţa scării fixe - cu sprijinirea unui picior înainte peşipca a 6-a, coatele îndoite la piept, extensia trunchiului cu ducereabraţelor lateral - inspiraţie, revenire - expiraţie, cu menţinereacoatelor în dreptul umerilor.
8. Stând cu mâinile la ceafă - ghemuire, menţinând spateledrept, simultan cu ducerea braţelor lateral sus - revenire.
61
![Page 58: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/58.jpg)
9. Stând depărtat, cu mâinile la umeri, cu cordonul elastic laspate, apucat de capete, întinderea bruscă a cordonului elastic lateral -prin extensia coatelor şi menţinerea braţelor lateral - revenirea seexecută lent.
10. Stând depărtat cu cordonul în faţă, înclinarea trunchiului înainte cu spatele drept, cu ducerea braţelor peste cap, oblic înapoi, cu întinderea cordonului, menţinând genunchii în extensie.
11. Stând depărtat în faţa scării fixe, la distanţă de un pas -înclinarea trunchiului cu apucarea şipcii de la nivelul umerilor, cuarcuirea trunchiului.
12. Pe genunchi, pe călcâie, şezând cu un baston apucat fixat peste omoplaţi, ducerea bastonului în sus şi a braţelor oblic sus, cu extensia capului şi gâtului.
13. Pe genunchi, cu sprijin pe palme - întinderea coatelor,menţinând coapsele vertical.
62
![Page 59: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/59.jpg)
14. Pe genunchi, cu sprijin pe palme - trunchiul suborizontală,braţele înainte - târâre prin alunecarea mâinilor pe sol.
15. Pe genunchi, pe călcâie, şezând - mâinile la ceafă, ducereabraţelor lateral sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.
16. Şezând cu picioarele întinse înainte - cu bastonul ţinut întrecoate, târâre prin mutarea alternativă a picioarelor.
17. Şezând - spate în spate cu un partener, braţele întinse oblicsus, apucat, îndoirea şi întinderea coatelor, păstrând spatele lipit de alpartenerului.
18. Şezând călare pe un scaun, profesorul în spatele copilului -apucat reciproc palmă în palmă, întinderea cu rezistenţă a coatelor.Din aceeaşi poziţie cu mâinile la ceafă, profesorul opune rezistenţăducerii înapoi a coatelor.
19. Culcat înapoi, cu genunchii îndoiţi - cu o şea sub coloanavertebrală toracală, respiraţie liniştită controlată.
20. Culcat înapoi - cu genunchii îndoiţi pe abdomen, braţeleîntinse pe lângă cap - târâre cu ajutorul umerilor.
21. Culcat înainte pe banca de gimnastică, cu câte o ganteră înfiecare mână - ducerea braţelor lateral. Acelaşi exerciţiu cu o pernăsub abdomen sau cu coapsele verticale aşezate pe părţile laterale alebăncii şi genunchii îndoiţi.
22. Culcat înapoi - cu picioarele sprijinite la scară fixă, pe a 3-a,a 4-a şipcă - ducerea braţelor lateral - inspiraţie, revenire - expiraţie.
23. Culcat înapoi - mâinile la ceafa, forfecări ale membrelorinferioare întinse.
24. Atârnat cu spatele la scara fixă, genunchii îndoiţi - ducerealor laterală - dreapta - stânga.
25. Atârnat pe un plan oblic la 20-30 grade - ducerea membrelorinferioare în cerc prin simetrie (unul spre dreapta, celălalt spre stânga)sau ambele picioare în acelaşi sens.
63
![Page 60: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/60.jpg)
26. Stând depărtat - braţele oblic sus - ducerea trunchiuluiînainte cu genunchii la piept - inspiraţie - revenire, expiraţie. Larevenire, braţele se menţin oblic sus. -
27. Stând cu mingea medicinală pe cap susţinută din lateral cu amândouă mâinile - îndoirea şi întinderea genunchilor.
28. Mers cu un baston trecut pe sub coate, trunchiul înclinat înainte, îndoirea laterală dreapta, stânga a trunchiului.
29. Stând în faţa oglinzii - mâinile pe şold, tragerea coatelor înapoi şi bombarea toracelui cu inspiraţie - revenire - expiraţie.
30. Mers cu mâinile la ceafă - la trei paşi îndoirea genunchilor şimenţinerea trunchiului pe verticală.
CORECTAREA CIFOZEI LOMBARE (joasă)
Scopul exerciţiilor fizice corective:- Tonificarea şi scurtarea grupelor musculare din regiunea
lombosacrală, concomitent cu lungirea muşchilor abdominali. Pentru aceasta, muşchii lombosacrali vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie, iar muşchii abdominali excentric şi în afara segmentului de contracţie.
- Prevenirea tendinţei de inversare a curburilor coloanei vertebrale, precum şi corectarea celorlalte deficienţe ale poziţiei bazinului, abdomenului şi membrelor inferioare.
- Formarea unui nou reflex neuromuscular corect asupraatitudinii trunchiului, bazinului şi membrelor inferioare.
Mijloacele folosite sunt astfel sistematizate:- Exerciţiile statice sub forma poziţiilor fundamentale, dar
mai ales a poziţiilor derivate care să favorizeze lordozarea coloanei vertebrale şi înclinarea bazinului înainte, faţă de planul său orizontal.În acest sens poziţia şezând este contraindicată, căci orizontalizândbazinul, menţine ştearsă curbura coloanei vertebrale lombare.
Se folosesc poziţiile derivate ale poziţiilor stând, pe genunchi, culcat şi atârnat, cum sunt de exemplu:
- poziţia stând - pe vârfuri - fandat înainte cu unul dinmembrele inferioare fixat în plan posterior;
64
![Page 61: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/61.jpg)
- poziţia pe genunchi - cu un membru inferior întins lateral sauînapoi, cu sprijin pe palme, trunchiul orizontal sau înapoi, cu sprijin pepalme, trunchiul orizontal;
-poziţia culcat înainte, înapoi, lateral; -poziţia atârnat- la inele, bârnă sau cu faţa la scara fixă.
- Exerciţiile dinamice în general sunt asemănătoare celorfolosite pentru corectarea cifozei toracale, dar cu modificări alesensului şi localizării mişcărilor de trunchi şi membre. Astfel, cele maiimportante exerciţii sunt:
- Exerciţiile de trunchi sub forma mişcării de extensie înregiunea lombară, simple sau asociate cu mişcările de îndoire laterală,răsucire stânga - dreapta şi ducere în cerc în plan posterior.
- Exerciţiile de membre inferioare care vor înclina bazinulînainte şi vor amplifica redresarea coloanei vertebrale lombare. Astfel,mişcarea corectivă este extensia membrelor inferioare.
- Exerciţiile de membre superioare vor fi executate în plananterior, pentru a localiza extensia trunchiului în segmentul lombar şia preveni tendinţa de inversare a curburii dorsale.
- Exerciţiile aplicative cu structură corectivă - cum suntexerciţiile de mers corectiv, târâre, echilibru, suspensiuni.
- Exerciţiile de respiraţie - libere sau amplificate de mişcărilede trunchi şi membre superioare.
- Exerciţiile de redresare pasive şi active (autocontrol în faţaoglinzii).
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers pe vârfuri - mâinile la ceafă - la trei paşi - ducereaalternativă a câte unui picior înapoi.
2. Alergare cu călcâiele - încercând să fie lovită şezuta - mâinilela ceafa.
3. Mers cu fandare mare înainte, mâinile pe şolduri - împingândînainte bazinul.
4. Mers pe partea îngustă a băncii de gimnastică, cu extensiaalternativă a unui picior în spate, simultan cu ducerea braţelor prinînainte, oblic sus. La fiecare pas, coborârea braţelor.
5. Stând depărtat - braţele întinse - extensia trunchiului cuinspiraţie şi ducerea braţelor sus - revenire - expiraţie.
65
![Page 62: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/62.jpg)
6. Stând depărtat în faţa scării fixe - la un pas depărtare, mâinileapucă şipca din dreptul umerilor, ducerea bazinului înainte cu extensiatrunchiului şi a piciorului stâng - revenire. Acelaşi exerciţiu cuextensia piciorului drept.
7. Stând fandat înainte, mâinile la umeri, extensia trunchiului cuducerea braţelor sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Pe genunchi - în faţa scării, apucarea şipcii de la nivelulumerilor, ridicarea în extensie a câte unui picior.
9. Pe genunchi cu sprijin pe palme - mers cu ridicarea unuipicior întins în extensie.
10. Pe genunchi, ducerea braţelor prin înainte sus - răsucireatrunchiului la stânga cu atingerea călcâiului drept cu mâna stângă,braţul drept oblic sus, revenire la poziţia iniţială - acelaşi exerciţiu pepartea opusă.
11. Pe genunchi stând, braţele lateral cu câte o ganteră în mână,patru rotari mici ale braţelor din umeri, urmate de îndoirea trunchiuluila stânga - revenire; reluarea exerciţiului cu îndoirea trunchiului spredreapta.
12. Culcat înainte, mâinile sub bărbie - respiraţie liniştită.13. Culcat înainte cu câte o halteră în mână, ducerea braţelor
înainte cu extensia trunchiului - revenire cu aşezarea halterelor pe sol.14. Culcat înapoi - tălpile sprijinite pe sol, îndoire uşoară a
genun-chilor, ridicarea bazinului şi ducerea bazinului lateral dreapta-stânga.
15. Culcat înapoi - cu o minge medicinală; trecerea unei mingimedicinale pe sub bazin de la dreapta la stânga şi de la stânga ladreapta.
16. Culcat înainte cu mâinile sub bărbie, ducerea picioarelor înextensie - forfecări - revenire cu picioarele pe sol.
17. Culcat înainte pe o banchetă - trunchiul în afara suprafeţeide sprijin - braţele întinse înainte - extensia trunchiului - menţinerea15" - 20" - revenire.
18.Culcat înapoi pe banchetă - genunchii lăsaţi să cadă în afarasuprafeţei de sprijin - respiraţie liniştită.
66
![Page 63: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/63.jpg)
19.Culcat înainte în faţa scării fixe - apucat de prima şipcă, trunchiul bine extins, cu capul pe spate, braţele întinse - apucarea dince în ce mai sus a şipcilor, până la şipca 9-10 - menţinerea poziţiei coborâre pe rând a mâinilor cu fiecare şipcă.
20. Culcat înainte între două bănci de gimnastică puse paralel -apucat cu mâinile de o bancă şi sprijinind vârful piciorului pe cealaltă- deplasare laterală cu lăsarea bazinului aproape de sol.
21. Atârnat cu faţa la scara fixă, ducerea piciorului în extensie -simultan sau alternativ. 22.Atârnat la inele, sprijin pe vârful picioarelor, ducerea în cerc a bazinului.
23. Atârnat cu spatele la scara fixă - cu o minge sub regiunea lombară - menţinerea acestei poziţii 10" - 15", cu ducerea picioarelor în echer susţinut.
24.Stând cu faţa la perete, mâinile sprijinite pe perete la nivelul umerilor, ridicarea pe rând a picioarelor în extensie.
67
![Page 64: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/64.jpg)
25. Stând cu spatele la scara fixă, cu cordonul elastic fixat lascara fixă, fandare lungă înainte cu piciorul stâng cu extensia trunchiului, braţele oblic jos la spate-, revenire - ducerea braţelor pe lângă corp - acelaşi cu piciorul opus.
26. Mers pe vârfuri - menţinând o minge medicinală cu mâinile prin lateral.
27. Stând depărtat, piciorul drept înainte, stângul înapoi, cu coarda petrecută pe sub talpa piciorului din urmă, coatele îndoite, mâinile menţin coarda la nivelul umerilor, ridicarea piciorului stâng în cumpănă menţinând coarda bine întinsă - revenire - acelaşi exerciţiu cu piciorul opus.
27. Mers liniştitor cu urmărirea în oglindă a atitudinii spatelui.
CORECTAREA CIFOZEI TOTALE
Scopul exerciţiilor fizice corective:- Tonificarea în condiţii de scurtare a grupelor musculare ale
spatelui şi lungirea musculaturii anterioare a toracelui şi abdomenului.Pentru aceasta muşchii spatelui vor lucra concentric şi în interiorulsegmentului de contracţie - iar muşchii din partea anterioară a trunchiului - excentric şi în afara segmentului de contracţie.
- Corectarea deficienţelor secundare care însoţesc cifoza totală, cum sunt: capul şi gâtul înclinate înainte, atitudinea în flexiune a toracelui, umerii aduşi şi orizontalizarea bazinului.
- Formarea unui reflex corect de atitudine a corpului în acţiunile statice şi dinamice ale trunchiului.
Mijloacele folosite pentru corectarea cifozei totale sunt: Exerciţii statice sub forma poziţiilor fundamentale şi derivatele acestora, care au o structură corectivă şi hipercorectivă. Acestea pot fi sub forma poziţiilor iniţiale, dar şi a poziţiilor menţinute, atunci când îşi menţin acelaşi conţinut corectiv sau hipercorectiv.
68
![Page 65: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/65.jpg)
Exerciţii dinamice concretizate sub forma mişcărilor corective ale trunchiului, toracelui, abdomenului, membrelor superioare şi inferioare, efectuate în sensul redresării în atitudine corectă a coloanei vertebrale; aceste mişcări pot fi executate activ, liber sau cu rezistenţă în felul următor:
- Exerciţi de trunchi sub forma mişcărilor de extensie a întregii coloane vertebrale, la care se pot adăuga îndoiri laterale, răsuciri sprestânga şi dreapta, circumducţii în plan posterior, mişcări de întindereîn axul lung al coloanei vertebrale.
- Exerciţii de cap şi gât sub forma mişcărilor de extensieefectuate peste nivelul liniei orizontale a umerilor. Pe lângă aceastămişcare se mai execută circumducţii în plan posterior, duceri laterale,in sus sau oblic, în sus şi deasupra liniei umerilor - rotaţii dinarticulaţia scapulohumerală.
- Exerciţii de membre inferioare - vor avea o structură corectivăI» u l m poziţia bazinului şi coloanei vertebrale lombare; de aceea,mişcările de membre inferioare - extensii, circumducţii, forfecări -vor fi executate numai în plan posterior.
Exerciţii de respiraţie, fie liber executate sau legate de mişcările corective ale trunchiului şi membrelor.
- Exerciţiile aplicative vor fi sub forma exerciţiilor de mers şi.alergare corectivă, suspensiune, târâre şi echilibru corectiv.
Exerciţii de redresare - se vor realiza pasiv, cu ajutorul profesorului sau a unor obiecte portative, sub forma activă pentru autoredresarea coloanei vertebrale.
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers cu paşi mărunţi, la fiecare pas ducerea braţelor prinextensie sus, simultan cu ducerea unui picior înapoi. Acelaşi exerciţiuse poate executa cu ducerea braţelor oblic sus.
2. Mers pe vârfuri cu o minge medicinală susţinută pe cap cuambele mâini - extensia trunchiului la fiecare pas concomitent.Mers fandat cu ducerea braţelor sus şi arcuirea trunchiuluiînapoi.
4.Mers cu mâinile la spate, coatele trase spre spate, ducereatrunchiului în extensie la doi paşi.
5.Mers înapoi cu trunchiul în extensie, mâinile apucat deasupra capului, ducerea braţelor înapoi la doi paşi, revenire.
69
![Page 66: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/66.jpg)
6.Stând depărtat, cu mâinile pe şold, ducerea braţelor oblic, sus - inspiraţie, revenire - expiraţie. în timpul inspiraţiei se poate executa ridicarea pe vârfuri.
7. Stând, spate în spate cu un partener, braţele oblic sus, apucat de mâini - fandare cu ducerea trunchiului şi a membrelor superioare în extensie.
8.Stând cu spatele la scara fixă, la o distanţă de un pas - ducerea trunchiului în extensie, până ce mâinile ating scara fixă - coatele fiind întinse.
9.Stând cu mâinile pe şold, săritură cu ducerea braţelor prinînainte sus, extensia accentuată a trunchiului simultan, depărtareapicioarelor în faza de zbor. Aterizarea se face pe vârfuri, picioareleapropiate.
10. Stând depărtat, ducerea braţelor lateral sus - inspiraţie,revenire - expiraţie.
11. Stând - ducerea braţelor lateral sus, simultan cu ducerea piciorului drept înapoi cu extensia amplă a trunchiului - „cumpăna".
10. Stând cu spatele la scara fixă, călcâiele lipite de planul scării,apucat de sus, ducerea bazinului înainte simultan cu extensia amplă atrunchiului.
12. Stând cu spatele la scara fixă, cu piciorul sprijinit înapoi peşipca a 3-a, a 4-a, ducerea braţelor prin înainte sus. cu arcuireatrunchiului.
70
![Page 67: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/67.jpg)
14.Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală, braţele întinse oblic înainte, ducerea unui picior în extensie cu genunchiul întins - revenire. Acelaşi exerciţiu cu piciorul celălalt.
15. Pe genunchi depărtat, cu mâinile apucat de glezne, extensieamplă a capului şi trunchiului - inspiraţie, revenire - expiraţie.
16. Culcat înainte cu mâinile apucat la spate, târâre înainte cuajutorul picioarelor şi umerilor.
17. Culcat înapoi, cu genunchii întinşi, ducerea braţelor prinlateral sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.
18. Culcat înainte cu picioarele sprijinite de prima şipcă de jos,mutarea alternativă a picioarelor din şipcă în şipcă, 7-8 trepte -revenire prin coborâre treaptă cu treaptă.
19. Culcat înainte - transversal pe banca de gimnastică -extensie simultană a trunchiului şi membrelor inferioare – menţinerea poziţiei 10"-15".
20.Culcat înainte cu mâinile sub bărbie, picioarele sprijinite pe o minge medicinală — inspiraţie şi expiraţie liberă.
21. Atârnat cu faţa la scara fixă - extensia ambelor picioare -menţinerea poziţiei 10" - 15"
71
![Page 68: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/68.jpg)
22. Atârnat pe plan oblic, cu spatele pe o şea, la nivelul regiuniidorsale, picioarele cad lateral sub nivelul planului oblic - menţinereapoziţiei 10" - 15".
23. Atârnat cu spatele la scara fixă, picioarele sprijinite,proiectarea bazinului înainte, urmată de mutarea mâinilor pe o şipcămai jos - succesiv din aproape în aproape.
24. Pe genunchi cu sprijin pe palme - un partener apucăpicioarele, deplasare cu sprijin în mâini - „roaba".
25. Stând depărtat, aruncarea mingii medicinale înapoi pedeasupra capului la un partener - întoarcerea 180°, prinderea mingii şireluarea exerciţiului.
26.Mers pe vârfuri cu ducerea mingii medicinale înainte sus, la doi paşi şi aruncarea mingii unui partener - deplasarea în sens invers şi prinderea mingii.
27. Mers pe vârfuri cu un baston la spate prins peste omoplaţi - 8 timpi menţinerea bastonului cu coatele îndoite, 8 timpi ducerea braţelor sus, capul în extensie, inspiraţie, revenire - expiraţie.
28. Stând cu faţa la scara fixă, apucat cu mâinile de şipca de la nivelul umerilor, extensia trunchiului simultan cu extensia alternativă a unui picior.
29. Mers pe partea îngustă a băncii de gimnastică cu o minge medicinală pe cap, susţinută cu mâinile, coatele trase spre înapoi.
30. Stând cu spatele sprijinit de perete, braţele întinse sus, lipite de perete - ridicarea pe vârfuri şi coborârea, păstrând contactul permanent cu peretele.
Corectarea prin gimnastică medicală a lordozelor
72
![Page 69: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/69.jpg)
Lordozele sunt deviaţii sau deformaţii ale coloanei vertebrale în plan anteroposterior cu convexitatea anterior, care constau fie din exagerarea curburii fiziologice lombare (lordoză tipică) sau apariţia unei curburi în altă regiune sau în regiunea de trecere lombodorsală (lordoză atipică).
După mecanismul de producere şi posibilităţile de corectare, se deosebesc lordoze funcţionale şi lordoze patologice. Lordozele funcţionale sunt de obicei deviaţii care corectează uşor în poziţia şezând, au o evoluţie lentă şi păstrează mobilitatea coloanei vertebrale. Formele de lordoze funcţionale sunt: atitudinea lordotică, lordoză habituală, profesională şi compensatorie unei cifoze dorsale sau înclinării în faţă a bazinului.
Lordozele patologice au o cauză şi un început bine precizat, cu semne şi manifestări caracteristice. Aceste lordoze pot fi: congenitale, rahitice, paralitice, miopatice, reumatice, determinate de modificări în forma şi funcţia articulaţiei coxofemurale sau a membrelor inferioare. Tratamentul corectiv prin gimnastica medicală este indicat, în primul rând, lordozelor funcţionale; lordozele patologice beneficiază mimai secundar de acest tratament.
Scopul exerciţiilor fizice:1. Redresarea coloanei vertebrale lombare şi corectarea acestei
deviaţii prin tonificarea în condiţii de scurtare a muşchilor abdominali,caic sunt slăbiţi şi hipotoni, concomitent cu lungirea şi decontracturamuşchilor lombosacrali. Pentru aceasta, muşchii abdominali vor lucraconcentric şi în interiorul segmentului de contracţie, simultan cu contracţia excentrică şi în afara segmentului muşchilor sacrolombari.
2. Corectarea şi menţinerea redresării bazinului3. Crearea unui reflex de atitudine corectă a trunchiului şi
membrelor inferioare în activităţile statice sau dinamice ale corpului.4. Prevenirea compensării cu o încurbare cifotică în regiunea
dorsală. Mijloacele gimnasticii medicale folosite în corectarea lordozei sunt:
- Exerciţii statice indicate sub forma poziţiilor care corecteazăînclinarea bazinului fie prin întinderea muşchilor ischiogambieri, fieprin contracţia muşchilor abdominali. Astfel, cele mai indicateexerciţii statice sunt poziţiile de lucru derivate ale poziţiilorfundamentale, cum sunt:
- poziţia şezând - cu genunchii îndoiţi, călare, cu picioareledepărtate etc;
73
![Page 70: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/70.jpg)
- poziţia pe genunchi - pe călcâie şezând, cu sprijin pe palme -trunchiul deasupra orizontalei, poziţia pe genunchi cu un picior întinsînainte, cu un genunchi îndoit înainte în treaptă;
- poziţia culcat - înapoi cu genunchii îndoiţi, cu sau fărăsprijinul tălpilor pe sol; culcat înainte cu trunchiul în afara suprafeţeide sprij in şi coborât sub nivelul acesteia;
- poziţia stând - cu genunchii îndoiţi sau cu un picior fixat înplan anterior;
- poziţia atârnat - numai cu genunchii îndoiţi.Se pot obţine poziţii bune de lucru cu modificarea trunchiului, ca de exemplu:poziţia stand cu trunchiul inclinat,aplecat şi îndoit;
-poziţia pe genunchi - cu trunchiul înclinat, aplecat sau îndoit.
Exerciţiile dinamice vor urmări corectarea lordozei fără să se creeze compensator o curbură cifotică. Cele mai indicate exerciţii dinamice sunt:
- exerciţiile de trunchi efectuate în sens corectiv sub forma înclinărilor, aplecărilor şi îndoirilor, având în permanenţă grijă ca mişcarea să fie localizată la nivelul regiunii lombare – fără să accentuăm curbura fiziologică dorsală. Mişcările de îndoire laterală şi răsucire se vor executa cu trunchiul înclinat sau aplecat pentru mobilizarea coloanei vertebrale lombare.
- Exerciţiile de membre inferioare vor corecta îndeosebi poziţia bazinului. Aceste exerciţii se vor face în plan anterior. Executate din poziţii derivate ale poziţiei stând, ele vor redresa bazinul; efectuate din poziţia culcat înapoi sau atârnat, vor solicita izometric musculatura abdominală.
- Exerciţiile de membre superioare vor fi executate pentru apreveni accentuarea curburii cifotice dorsale şi pentru crearea uneipoziţii corecte a centurii scapulare. De aceea, mişcările membrelorsuperioare vor fi dispuse în plan posterior.
- Exerciţiile de abdomen sunt indicate îndeosebi acolo undelordoza se întovărăşeşte de o hipotonie a peretelui abdominal. Cele maiindicate exerciţii sunt executate din poziţia culcat înapoi şi şezând.
- Exerciţiile aplicative se folosesc sub forma:- exerciţiilor de mers corectiv - cum sunt variantele de mers din
poziţia stând: mers ghemuit (mersul piticului), mers cu genun-chii întinşi şi sprijin pe palme (mersul ursului), mers cuj
74
![Page 71: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/71.jpg)
prinderea mâinilor la nivelul gleznelor (mersul elefantului),mersul cu răsucirea trunchiului şi aplecarea înainte (asemă-nător celui de la coasă) etc.
- Exerciţiile de târâre se fac din poziţia şezând, culcat înapoi cugenunchii îndoiţi sau pe genunchi pe călcâie şezând.
- Exerciţiile de echilibru se execută din poziţii corective - cumsunt poziţia şezând (echerul) şi poziţia culcat pe spate.
- Suspensiunile - se fac îndeosebi incomplete pe plan oblic -având grijă să nu se lordozeze coloana lombară. Sunt indicateîndeosebi pentru învingerea contracturii musculare apărută înlordozele dureroase.
- Exerciţiile de respiraţie - se execută din poziţii corective (şezând, culcat pe spate cu genunchii îndoiţi), insistându-se asupra
solicitării respiraţiei diafragmatice (insuficientă în lordozele cu hipotonie abdominală) şi punându-se accent pe expiraţie.
- Exerciţiile de redresare se pot obţine prin menţinerea unor poziţii hipercorective activ sau pasiv.
Aceste redresări se pot realiza şi cu un partener sau cu folosirea unor obiecte portative (mingea medicinală).
- Exerciţiile de relaxare se vor realiza îndeosebi pentru decontracturarea musculaturii sacrolombare.
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers cu mâinile la ceafă, ridicarea genunchilor alternativ la piept.2. Mers pe călcâie, trunchiul înclinat înainte, mâinile la ceafă.3. Mers fandat, mâinile pe şold - aplecarea trunchiului înainte la
fiecare pas.4. Mers cu mâinile pe sol, genunchii în extensie.1. Mers cu trunchiul aplecat înainte - mâinile apucă gleznele
(mersul elefantului).2. Stând - cu piciorul drept fixat pe un suport exterior -
aplecarea trunchiului înainte cu ducerea braţelor lateral
75
![Page 72: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/72.jpg)
7. Stând depărtat în faţa scării fixe, mâinile apucă şipca la nivelul umerilor, aplecarea trunchiului
8. Stând spate în spate cu un partener - îndoirea genunchilor -genuflexiuni - inspiraţie, revenire - expiraţie.
9. Stând în faţa oglinzii - inspiraţie cu sugerea abdomenului şiluarea poziţiei corecte.
10. Pe genunchi, pe călcâie şezând, braţele lateral sus, aplecareatrunchiului înainte cu expiraţie, revenire cu inspiraţie.
11. Pe genunchi, cu piciorul drept întins înainte, aplecareatrunchiului înainte, spre dreapta, spre stânga - şi revenire.
Idem - cu piciorul stâng.12. Şezând cu picioarele depărtate - cu un baston trecut pe sub
omoplaţi - aplecarea trunchiului şi răsucirea spre piciorul drept şi stâng.13. Şezând cu spatele lipit de scara fixă, ridicarea picioarelor
până la 30 grade, alternativ şi simultan.14. Şezând cu mâinile pe şold - târâre înainte simultan cu
întinderea şi îndoirea genunchilor.
15.Culcat înainte pe banca de gimnastică, picioarele depărtate şilăsate în jos pe părţile laterale ale băncii, târâre înainte cu ajutorulmâinilor.
16.Culcat înapoi - ridicarea picioarelor la 45 grade - depărtarea şi apropierea lor alternativă
17.Culcat înapoi cu o minge între tălpi - ridicarea şi coborârea picioarelor - menţinând mingea între tălpi.
76
![Page 73: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/73.jpg)
18. Culcat înapoi - genunchii îndoiţi, tălpile pe sol, ducereabraţelor prin lateral sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.
19. Culcat pe spate - braţele întinse lateral, genunchii îndoiţi -ducerea genunchilor dreapta - stânga.
20. Culcat pe spate - braţele întinse oblic în sus, ducereapicioarelor alternativ spre mâna dreaptă şi spre stânga.
21. Culcat cu picioarele fixate sub ultima şipcă a scării fixe, mâinile pe ceafă - ridicarea trunchiului la verticală.
22. Culcat pe spate - ridicarea trunchiului simultan cu picioarele.23. Atârnat cu spatele la scara fixă, cu genunchii
îndoiţi -ducerea genunchilor spre dreapta şi spre stânga.24. Atârnat cu spatele la scara fixă - genunchii îndoiţi cu
o minge medicinală între abdomen şi genunchi, deplasare laterală cu ajutorul mâinilor.
25. Stând în faţa oglinzii - cu un baston ţinut cu o mână, trecerea pe rând a picioarelor peste baston.
26.Stând - faţă în faţă cu un partener cu mâinile puse pe umeri,aplecarea trunchiului cu arcuire.
27.Stând faţă în faţă cu un partener - braţele sus - apucatreciproc, lăsarea în ghemuit - alternativ - mâinile rămân prinse decele ale partenerului.
28. Mers pe călcâie cu trunchiul înclinat înainte, braţele lateral.29. Mers - cu ducerea picioarelor înainte, cu genunchii în
extensie.
77
![Page 74: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/74.jpg)
30. Mers cu controlul poziţiei corecte a spatelui şi abdomenului- control în faţa oglinzii
Corectarea prin gimnastică medicală a cifolordozei
Cifolordoza este o deficienţă frecventă, ce se instalează treptat din necesităţi mecanice de echilibrare ale coloanei vertebrale şi ale trunchiului. Este considerată ca rezultatul compensator a unei cifoze sau Iordoze netratate la timp şi corespunzător. Cifolordoza poate să se prezinte ca o exagerare a curburilor normale ale coloanei vertebrale, cea cifotică dorsală şi cea lordotică lombară, constituind cifolordoza tipică. Considerăm că cifolordoza este atipică când una din curburi este mai scurtă sau depăşeşte curbura fiziologică a coloanei vertebrale.
Accentuarea celor două curburi se poate produce simultan (cifolordoza primară) sau pe rând, prin compensarea unei curburi simple primare prin altă curbură de sens opus - secundară.
Această deficienţă poate să apară sub forma atitudinii cifolordotice, când ambele curburi deficiente corectează şi hipercorec-tează, sau pot fi deficienţe propriu-zise, când proba funcţională pune în evidenţă curbura primară care este mai puţin corectată de mişcarea corectivă specifică, iar cea secundară rămâne mult timp mobilă corectând la proba funcţională.
Cifolordoza poate fi funcţională şi patologică după cum curbura
primară este funcţională sau patologică.Scopul exerciţiilor fizice:1. Tonificarea în condiţii de scurtare a grupelor musculare ale
spatelui din regiunea dorsală şi lungirea grupelor musculare din regiunea sacro-lombară. Grupele musculare ale regiunii dorsale vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie. Muşchii sacro-lombari vor lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie.
2. Tonificarea în condiţii de lungire a musculaturii toracice şi în
condiţii de scurtare a musculaturii abdominale. Grupele musculare
anterioare ale toracelui vor lucra excentric şi în afara segmentului de
contracţie, în timp ce muşchii abdominali vor lucra concentric şi în
interiorul segmentului de contracţie.
78
![Page 75: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/75.jpg)
3. Corectarea.atitudinii de flexiune a toracelui şi de înclinare înainte a bazinului.
4. Formarea reflexului de atitudine corectă stabilă a coloaneivertebrale şi a corpului în întregime. Pentru a localiza exerciţiul corectiv şi pentru a nu accentua pe una din curburi atunci când cealaltă este mobilizată corectiv, se recomandă fixarea unei curburi într-o poziţie corectivă sau hipercorectivă şi mobilizarea în atitudine corectă a celeilalte curburi.
Mijloace folosite: Exerciţii statice care constau din poziţii corecte şi hipercorective a uneia dintre curburi, care să ofere în acelaşi timp posibilitatea de a mobiliza dinamic cealaltă curbură.Exemple - poziţii care să fixeze curbura cifotică permiţând mobilizarea corectă a lordozei:
-poziţia stând- cu braţele lateral, lateral sus sau sus;cu mâinile la ceafă; cu un baston peste omoplaţi la nivelul umerilor;- cu spatele lipit de scara fixă sau perete;- poziţia şezând - cu mâinile pe creştet, la ceafa, la umeri;- cu braţele lateral sau lateral sus;- cu un baston peste omoplaţi- poziţia pe genunchi - cu fixarea asemănătoare a membrelor
superioare;pe călcâie şezând;cu sprijin pe palme, cu trunchiul sub orizontală.
- poziţia culcat înapoi, cu un săculeţ de nisip sau mingemedicinală sub regiunea dorsală; - poziţia atârnat - cu o minge sau şea sub regiunea dorsală. Poziţiile care fixează lordoza, permiţând mobilizarea corectivă a cifozei:
-poziţia stând-cu trunchiul înclinat sau aplecat;- un picior fixat în plan anterior;
-poziţia şezând- cu genunchii îndoiţi - cu membrele inferioare depărtate;
- poziţia pe genunchi - pe călcâie şezând, cu un genunchi îndoitîn faţă (în treaptă);
79
![Page 76: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/76.jpg)
- poziţia culcat înapoi, cu genunchii îndoiţi, cu membreleinferioare menţinute la 45 grade.
Exerciţii dinamice:- Exerciţii de trunchi sub forma mişcărilor de extensie dorsală,
flexie lombară, îndoiri laterale stânga, dreapta, răsucire stânga-dreapta,circumducţie în plan anterior şi mişcarea de întindere a coloanei verte-brale în axul său lung. Pentru a amplifica mişcarea corectivă a trunchiu-lui, deosebit de importante devin exerciţiile de membre superioare şiinferioare.
- Exerciţiile de membre superioare constau din mişcări pestenivelul umerilor şi în plan posterior, amplificând mişcările corectiveale coloanei vertebrale dorsale.
- Exerciţiile de membre inferioare vor fi mobilizate corectiv înplan anterior.
- Exerciţiile de respiraţie libere sau legate de mişcările corectiveale trunchiului şi membrelor superioare efectuate pe timpii corectivi aiexerciţiului vor reduce atitudinea de flexiune a toracelui.
- Exerciţii de abdomen şi bazin, sub forma contracţiilor izome-trice ale peretelui abdominal, precum şi a mişcărilor de redresare abazinului.
- Exerciţii aplicative sub forma mersului corectiv, târâre (dinpoziţia şezând, pe genunchi cu sprijin pe palme şi culcat înapoi),echilibru şi suspensiuni.
- Exerciţii de redresare pasive şi active, efectuate liber sau la aparate.- Exerciţii cu obiecte portative şi la aparate fixe.
CONSPECT DE LECŢIE1. Mers cu mâinile la ceafa şi ridicarea pe rând a unui genunchi
la piept.2. Mers cu trunchiul înclinat la 15 grade şi ducerea braţelor
lateral sus, cu arcuiri la fiecare pas.3. Mers cu un baston peste omoplaţi, cu genunchii îndoiţi,
trunchiul vertical.
80
![Page 77: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/77.jpg)
4. Mers pe călcâie, trunchiul uşor înclinat înainte, coatele îndoite la nivelul umerilor, circumducţie spre înapoi a coatelor.
5. Stând depărtat în faţa scării fixe cu mâinile apucat la nivelul umerilor - aplecarea trunchiului înainte cu arcuire.
6.Stând cu spatele lipit de perete - îndoirea genunchilor cupăstrarea tot timpul a spatelui lipit, de perete, revenire.
7. Stând cu un baston fixat la nivelul umerilor - circumducţia trunchiului în plan anterior, capul şi gâtul în extensie
8.Stând depărtat, aplecarea trunchiului înainte cu ducerea braţelor oblic sus, inspiraţie, revenire-expiraţie.
9.Şezând – cu genunchii îndoiţi,ducerea braţelor lateral cu arcuiri în plan posterior.
10. Şezând cu un baston peste omoplaţi, târâre înainte şi înapoi.
11. Şezând cu spatele lipit de scara fixă, apucat cu mâinile lanivelul umerilor, depărtarea toracelui de scara fixă.
12. Şezând cu sprijin înapoi pe palme, târârea înapoi şi înainte,cu îndoirea alternativă a genunchilor.
81
![Page 78: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/78.jpg)
13. Pe genunchi, pe călcâie şezând cu mâinile la ceafa - târâre.Acelaşi exerciţiu se poate executa cu trunchiul înclinat înainte. .
14. Pe genunchi cu sprijin pe palme - şezuta pe călcâie, braţele întinse oblic înainte, trunchiul sub orizontală, mers târât cu alunecarea palmelor pe sol.
15. Pe genunchi, pe călcâie şezând, mâinile la ceafa - ducerea înapoi a coatelor cu rezistenţă (profesorul este aşezat la spatele copilului).
16. Culcat, înapoi - cu braţele întinse lateral - forfecareamembrelor inferioare la 45 grade, cu genunchii întinşi.
17. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi, coapsele ating abdomenul,târâre cu ajutorul umerilor
18.Culcat înapoi, cu săculeţul cu nisip sub curbura cifotică -îndoirea genunchilor, întinderea lor la verticală, îndoirea lor şi întinderea membrelor inferioare pe sol.
19. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi, tălpile sprijinite pe sol,respiraţii libere.
20. Culcat înapoi, braţele lateral, cu genunchii îndoiţi, ducerealor alternativ, stânga - dreapta.
21. Culcat înapoi cu vârful picioarelor sub ultima şipcă, cu unbaston apucat, braţele întinse pe lângă corp, ridicarea trunchiului laverticală şi revenire.
22. Atârnat la scara fixă, cu o şea sub curbura cifotică, întinderea şi îndoirea genunchilor.
82
![Page 79: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/79.jpg)
23. Atârnat la scara fixă, cu genunchii îndoiţi, menţinând ominge medicinală între abdomen şi coapse, deplasare laterală cuajutorul braţelor.
24. Stând cu faţa la scara fixă, un membru inferior fixat pe şipca 8-9 - cu genunchiul întins - ducerea braţelor lateral sus cu arcuire înapoi -inspiraţie, revenire - expiraţie.
25.Stând cu faţa la scara fixă, cu mâinile apucat la şipca dindreptul umerilor. îndoirea genunchilor, membrele superioare rămânîntinse.
26.Stând depărtat cu un cordon în faţă - înclinarea trunchiuluila orizontală cu spatele drept, ducerea braţelor peste cap oblic înapoicu întinderea cordonului - inspiraţie - ghemuire - expiraţie şirevenire.
27.Mers fandat cu trunchiul uşor înclinat înainte, ducerea braţelor lateral sus.
28. Mers ghemuit cu mâinile la ceafă.
Corectarea prin gimnastică medicală a scoliozelorScolioza este o deviaţie constantă a coloanei vertebrale în plan frontal, care poate să se găsească fie sub forma unei simple înclinări sau curburi laterale - parţiale sau totale -, fie sub forma unui sistem de două sau mai multe curburi alterne, însoţită de rotaţia vertebrelor (torsiunea corpurilor vertebrale) spre convexitatea curburii scoliotice,gibozitate vertebro-costală accentuată posterior de partea convexităţii, asimetria centurii scapulare şi pelviene.
Scolioza cu o singură curbură este frecvent totală, spre dreapta sau stânga, şi se numeşte scolioză în „C"; sau scolioză cu două curburi şi se numeşte în „S", iar la enunţarea ei se menţionează numai sensul curburii dorsale.
Scoliozele ca şi celelalte deviaţii ale coloanei vertebrale se împart în scolioze funcţionale şi patologice.
Scoliozele funcţionale se caracterizează printr-un început insidios, o evoluţie lentă şi prin păstrarea mobilităţii coloanei vertebrale. Dintre
83
![Page 80: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/80.jpg)
aceste scolioze funcţionale fac parte atitudinea scoliotică, scoliozele prin deprindere, scoliozele profesionale şi statice.
Scoliozele patologice se caracterizează prin modificări în forma şi structura elementelor componente ale coloanei vertebrale şi se însoţesc de tulburări funcţionale secundare. Aceste scolioze patologice sunt determinate de cauze bine precizate. Printre aceste forme sunt scoliozele congenitale, rahitice, paralitice, pleuretice, grave ale adolescenţilor şi tinerilor, traumatice, reumatice, prin tuberculoză vertebrală.
Corectarea prin gimnastică medicală a scoliozei în „C"Exerciţiile fizice folosite în corectarea scoliozei în „C" urmăresc
să exercite tonusul muşchilor şi simţul de atitudine corectă a corpului întreg şi îndeosebi al spatelui.
Scopul gimnasticii corective este:- corectarea curburilor coloanei vertebrale prin tonificarea mus-
culaturii planului posterior;- reducerea gibozităţii costale prin mobilizarea coloanei verte-
brale şi detorsionarea corpurilor vertebrale;- redresarea bazinului şi echilibrarea centurii scapulare;- dezvoltarea mobilităţii cutiei toracice;- crearea unui reflex de postură corect.Pentru aceasta se vor tonifica, în condiţii de scurtare, grupele
musculare din partea convexităţii şi se vor alungi grupele musculare din partea concavităţii. Musculatura din partea convexităţii va lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie, pentru scurtarea grupelor musculare din această parte; musculatura din partea concavităţii va lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie.
Exerciţiile statice constau din poziţii fundamentale şi derivatele lor cu structură simetrică, dar îndeosebi asimetrică, pentru a asigura executarea corectă a exerciţiilor dinamice.
Poziţiile asimetrice înlesnesc executarea identică şi cu aceleaşi efecte a mişcărilor şi oferă grupelor musculare care se insera pe segmentele mobile un punct constant şi stabil de sprijin.
Poziţiile asimetrice se realizează prin dispunerea asimetrică a membrelor superioare, a trunchiului şi a membrelor inferioare.
84
![Page 81: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/81.jpg)
Poziţiile asimetrice ale membrelor superioare redresează îndeo-sebi curbura dorsală, asimetriile trunchiului şi ale toracelui. Sprijinul asimetric al membrelor inferioare corectează curbura lombară.
Exerciţiile dinamice constau din mişcări de trunchi, de membre superioare şi inferioare, exerciţii de respiraţie şi aplicative, exerciţii deredresare şi relaxare.
Ca şi poziţiile, mişcările segmentelor corpului pot fi simetrice şi asimetrice, executate liber sau cu rezistenţă, prin care se vor obţine atât mobilizarea coloanei vertebrale, cât şi tonificarea musculaturii spatelui. Mişcările simetrice (exemplu: extensia trunchiului) interesează în mod egal cele două jumătăţi frontale ale corpului. Scopul acestor exerciţii este îndeosebi de a mobiliza coloana vertebrală şi de a exercita simţul de simetrie al corpului. Mişcările asimetrice solicită diferit cele două jumătăţi ale corpului, având un rol predominant corectiv. Schematic, exerciţiile dinamice se pot sistematiza astfel:
Exerciţii pentru trunchiCele mai utile mişcări în corectarea deviaţiilor scoliotice sunt
îndoirile laterale spre partea convexităţii curburii vertebrale, răsucirile în jurul axului vertical spre concavitate, extensiile şi întinderile coloanei vertebrale în axul ei vertical.
Dintre acestea, cele mai bune mişcări sunt extensiile, întrucât redresează coloana vertebrală, dezvoltă muşchii spatelui şi după cum am amintit exercită simţul simetriei şi al poziţiei corecte a trunchiului. Pentru a preveni accentuarea înşeuerii lombare şi proeminenţa abdomenului, mişcările de extensie se vor executa din poziţii care redresează curbura lombară; exemplu: şezând pe o coapsă, pe genunchi,pe călcâie şezând.
Exerciţii de membre superioare sunt necesare pentru redresarea directă a umerilor şi omoplaţilor şi indirectă a curburilor coloanei vertebrale.
Mişcările membrelor superioare amplifică mişcările de trunchi şi măresc posibilităţile de exercitare a grupelor musculare.
Exerciţiile pot fi executate simetric - pentru a mobiliza centura scapulară pe torace şi a redresa spatele.
Exerciţiile de membre superioare asimetric executate au un rol corectiv deosebit. Prin tracţiunile pe care le exercită asupra coloanei vertebrale şi mai ales prin creşterea tonusului muşchilor paraverte-brali de partea opusă membrului superior care lucrează, aceste exerciţii favorizează îndoirile laterale ale trunchiului.
85
![Page 82: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/82.jpg)
în sens corectiv, membrele superioare sunt fixate sau lucrează diferit. Astfel, membrul superior din partea concavităţii curburii coloanei vertebrale lucrează sau va fi fixat deasupra liniei orizontale a umerilor. Membrul superior din partea convexităţii curburii scoliotice va lucra la nivelul liniei umerilor sau sub această linie.
Exerciţii de membre inferioare - se pot executa simetric şi asimetric.
Exerciţiile simetrice ale membrelor inferioare vor urmări îndeosebi mărirea extensiei în regiunea lombară şi redresarea bazinului.
Exerciţiile asimetrice ale membrelor inferioare creează modificări ale poziţiei bazinului, influenţând îndeosebi curbura scoliotică lombară. Aceste exerciţii constau fie din aşezarea lor diferită pe sol, prin repartiţia inegală a greutăţii corpului, fie din executarea unor mişcări de amploare şi intensitate inegală.
Astfel, membrul inferior de partea convexităţii curburii lombare va executa extensii şi abducţii ample.
Exerciţii de respiraţie - au un rol activ în corectarea scoliozelor. Ele se pot executa liber sau în timpul exerciţiilor de trunchi şi membre superioare din poziţii simetrice şi asimetrice, comode şi stabile, care să nu stânjenească mişcările toracelui.
Datorită deformaţiei coloanei vertebrale şi a asimetriei toracelui este tulburat mecanismul fiziologic al respiraţiei, constatându-se frecvent un asincronism între mişcară muşchilor abdominali şi respiratori.
Exerciţiile de respiraţie vor urmări redresarea activă a cutiei toracice deformate, prin mişcări ample de inspiraţie executate lent şi ritmic.
Mişcările de respiraţie se execută simetric când se produc în plan sagital (extensia trunchiului) şi asimetric pentru comprimarea unui hemitorace şi dilatarea celuilalt. Prin mişcări asimetrice de trunchi (îndoiri laterale şi răsuciri) însoţite de respiraţie amplă, se corectează mai bine curbura coloanei vertebrale, se redresează şi se ameliorează deviaţiile costale.
Totodată, prin tonificarea musculaturii abdominale şi coordona-rea exerciţiilor de respiraţie cu mişcările abdominale se amplifică respiraţia diafragmatică.
În general, exerciţiile de respiraţie se vor include la sfârşitul părţii introductive şi în partea fundamentală a lecţiei, după exerciţiile corective mai grele.
Exerciţii aplicative - Cele mai bune exerciţii aplicative, cu conţinut corectiv pentru scolioză, sunt: exerciţiile de mers, exerciţii de târâre, echilibru şi suspensiuni.
86
![Page 83: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/83.jpg)
Exerciţiile de târâre se efectuează în special din poziţia pe genunchi pe patru labe şi constituie metoda Klapp. Poziţiile culcat şi şezând, cu dispunerea simetrică sau asimetrică a membrelor superioare şi inferioare sunt bune pentru târâre.
Exerciţiile de târâre urmează să mărească mobilitatea coloanei vertebrale concomitent cu tonificarea musculaturii spatelui.
Exerciţiile de echilibru simple sau asociate cu purtări de obiecte uşoare determină o solicitare simetrică a muşchilor antagonişti.
Suspensiunile transformă forţa de presiune de la nivelul coloanei vertebrale în forţa de tracţiune, redresând curburile laterale ale coloanei vertebrale. Aceste tracţiuni pot fi complete - realizându-se pe verticală sau incomplete pe plan oblic sau cu sprijinul membrelor inferioare.
Suspensiunile se pot realiza pasiv, la nivelul capului cu ajutorul căpăstrului Sayre. în acest caz, poziţia trebuie menţinută mult timp pentru a învinge contracţiile reflexe ale muşchilor paravertebrali. Suspensiunile active se fac cu ajutorul braţelor, simetric sau mai bine asimetric executate pentru a modifica linia umerilor şi pentru stimularea muşchilor paravertebrali. Totodată, se pot combina cu mişcări active (pendulări, răsuciri) sau redresări pasive imprimate coloanei vertebrale.
Redresările se pot efectua pasiv şi activ. Redresările pasive ale curburilor coloanei vertebrale se obţin prin presiuni perpendiculare pe convexitatea arcurilor costale scoliotice.
Când deviaţia este însoţită de gibozitate costală presiunea se exercită pe direcţia marei diagonale a toracelui deformat.
Aceste redresări pasive (tracţiunile şi presiunile) pot fi efectuate mecanic (aparate Zander) sau asociate cu suspensiunile realizate cu şa specială sau minge medicinală şi manual.
Redresările active se realizează sub forma autocorecţiei progre-sive a atitudinii corpului, pentru corectarea curburilor scoliotice prin încercări repetate şi insistente în faţa oglinzii.
Exerciţiile cu obiecte portative sunt des folosite în corectarea scoliozei. Dintre aceste obiecte se folosesc bastonul (apucat simetric, dar mai hipercorectiv - asimetric), mingea medicinală, gantera, extensorul etc.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA SCOLIOZEI ÎN „ C" STÂNGA
87
![Page 84: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/84.jpg)
1. Mers, cu trunchiul drept, ducerea braţului dreptsus şi a piciorului stâng în extensie.
2. Mers pe vârfuri - braţul drept întins în sus,braţul stâng oblic în jos şi înapoi, arcuiri la fiecare doipaşi.
3. Mers pe vârfuri, bastonul prins asimetric,braţul stâng jos, dreptul sus - ducerea piciorului stângîn extensie la doi paşi.
4. Stând fandat înainte pe piciorul stâng, mâinileapucă asimetric bastonul - mâna stângă jos, dreapta sus- coatele îndoite, ducerea trunchiului în extensie cuîntinderea coatelor, inspiraţie, revenire - expiraţie.
5. Stând cu spatele la scara fixă, piciorul stâng fixat pe a 4-aşipcă la scara fixă: ducerea braţelor lateral sus cu extensia trunchiului.
6. Stând lateral la scara fixă, piciorul stâng sprijinit la scara fixă- cu genunchiul întins, îndoirea trunchiului spre stânga, braţele întinselateral sus.
7; Stând în faţa oglinzii - braţele lateral cu coatele îndoite, ridicarea şi coborârea braţelor din ce în ce mai amplu. Autocontrolul executării simetrice a mişcării.
8. Şezând pe coapsa dreaptă, bastonul fixat asimetric - mânadreaptă sus, stânga jos, răsucirea trunchiului spre dreapta.
9. Şezând pe coapsa dreaptă, cu un baston fixat asimetric, târâreînainte.
10. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,coatele întinse, mers târât prin înaintarea numai cu mâna dreaptă şipiciorul stâng.
11. Pe genunchi cu sprijin pe palme, ridicarea mâinii drepte şi apiciorului stâng - cu ducerea în extensie.
Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,ducerea trunchiului şi a braţelor spre stânga. Exerciţiul se poate face şiprin păşire cu palmele, din aproape în aproape.
13. Culcat înainte - mâna dreaptă pe creştetul capului, mânastângă pe şold - târâre în cerc spre stânga.
14. Culcat lateral pe partea stângă cu o minge sub hermitoracelestâng, ducerea braţului drept spre lateral sus - inspiraţie, revenire expiraţie.
88
![Page 85: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/85.jpg)
15. Culcat pe spate - braţul drept întins pe lângă cap, braţul stâng ~ pe lângă corp, ridicarea picioarelor la 45°, îndoirea genunchilor, ducerea lor spre stânga - revenire.
16. Culcat înapoi, mâinile ia ceafa - forfecarea picioarelor până la 45 de grade.17. Culcat înainte - cu un extensor apucat - extensia trunchiuluicu ducerea braţelor peste cap, simultan cu întinderea cordonului şiîndoirea trunchiului spre stânga.
18. Atârnat asimetric cu faţa la scara fixă, mâna dreaptă mai sus- balansarea picioarelor spre stânga, revenire până la verticală.
19. Şezând pe coapsa dreaptă, mâna dreaptă la ceafă – mâna stângă pe şold - extensia trunchiului şi răsucire spre dreapta inspiraţie, revenire - expiraţie.
20. Stând depărtat cu o minge medicinala pe cap, susţinut cu mâna dreaptă - fandare laterală spre stânga, cu îndoirea trunchiului în aceeaşi parte.
21. Stând depărtat - spate în spate cu un partener la distanţa de 4 paşi -, răsucirea trunchiului la dreapta, cu aruncarea mingii medicinale la partener. Partenerul prinde mingea, având trunchiul răsucit spre dreapta.
22. Stând depărtat cu un cordon elastic trecut pe sub talpapiciorului stâng - piciorul drept uşor înainte, mâinile la umeri, coateleuşor îndoite, ridicarea piciorului stâng cu cumpănă, menţinând coardabine întinsă, simultan cu ducerea braţelor lateral.
23. Stând cu spatele la scara fixă la un pas depărtare - piciorul stâng fixat pe şipca 5-6 - ducerea braţului drept oblic sus şi braţul stâng oblic jos şi înapoi cu răsucirea trunchiului spre dreapta -inspiraţie, revenire - expiraţie.
89
![Page 86: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/86.jpg)
24. Stând cu umărul drept spre perete la o distanţă de un pas, cu braţele oblic sus - mâna dreaptă sprijinită pe perete - îndoirea trunchiului la stânga cu lipirea părţii laterale a corpului de perete şi coborârea braţului stâng pe lângă corp, revenire.
25. Mers cu un baston apucat asimetric - mâna dreaptă sus, stânga jos - redresări active cu autocontrol în faţa oglinzii.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA SCOLIOZEI ÎN „ C" DREAPTA
1.Mers pe vârfuri - cu mâna stângă pe creştet, mâna dreaptă peşold.
2. Mers cu braţul stâng lateral sus, braţul drept oblic jos înapoi, cu extensia trunchiului - arcuire la fiecare pas.
3. Mers cu un baston la spate apucat asimetric, mâna stângă sus, dreapta jos, ducerea trunchiului în extensie cu răsucire spre stânga..
90
![Page 87: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/87.jpg)
4. Stând - lateral faţă de scara fixă, cu piciorul drept sprijinit pe a 5-a şipcă a scării - genunchiul întins cu bastonul apucat asimetric; mâna stângă sus, dreapta jos - îndoiri laterale ale trunchiului spredreapta cu inspiraţie.
5.Stând pe piciorul drept, mâna stângă pe creştet dreapta pe şoldT- îndoiri laterale dreapta împotriva rezistenţei opusă de mâna dreaptă.
6.Stând depărtat, piciorul drept pe vârf, mâna stângă pe creştet,mâna dreaptă pe şold, ducere a piciorul ui drept în abducţie şi revenire.
7. Stând - cu mâinile la umeri - cu un extensor peste omoplaţi -fandare laterală spre stânga, cu îndoirea trunchiului la dreapta, simultancu ducerea braţelor sus - şi întinderea extensorului - revenire.
8. Pe genunchi - piciorul stâng întins înapoi - mâna stângă pe creştet, mâna dreaptă pe şold, răsucirea trunchiului spre stânga.
9. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,târâre cu înaintarea mâinii stângi şi a piciorului drept.
10. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, cu un elastic la spate –mâinile în dreptul umerilor-ridicare pe genunchi cu uşoară extensie a trunchiului, simultan cu întinderea braţului drept oblic sus, stângul-oblic jos..
11. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală, mâna stângă sprijinită înainte, dreapta lateral, extensia piciorului drept.
12. Pe genunchi, cu mâinile apucat la scara fixă, ducereatrunchiului în extensie şi ridicarea piciorului drept - inspiraţie -revenire - expiraţie.
91
![Page 88: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/88.jpg)
13. Pe genunchi - ridicarea şi cumpănă pe piciorul stâng, braţulstâng sus înainte, dreptul lateral.
14. Şezând pe coapsa stângă, cu un extensor apucat diagonal laspate - stânga sus - dreapta jos, extensia trunchiului cu răsucire sprestânga - cu inspiraţie, revenire - expiraţie.
15. Şezând pe coapsa stângă - cu extensorul întins asimetric (mâna stângă sus, dreapta jos).
16. Culcat înainte - mâna stângă la ceafă, piciorul drept îndoitlateral, târâre înainte, idem târâre în cerc spre dreapta.
17. Culcat înapoi - mâinile la ceafă - genunchii îndoiţi, ducereagenunchilor în cerc spre dreapta.
18. Culcat pe latura dreaptă cu o şa sub torace (sau o mingemedicinală), respiraţie amplă.
19. Culcat pe latura stângă, picioarele pe ultima şipcă a scăriifixe, ridicarea trunchiului până la 45 de grade spre dreapta.
20. Atârnat cu faţa la scara fixă, mâna stângă apucă de sus,dreapta de jos, balans lateral al picioarelor spre dreapta.
21. Atârnat cu spatele la scara fixă, mâna stângă de sus, dreaptade jos, piciorul stâng sprijinit, proiectarea bazinului înainte cu îndoireagenunchiului drept.Stând cu latura dreaptă spre scara fixă, braţul stâng deasupracapului - mâna apucă şipca corespunzătoare, îndoirea trunchiului spredreapta cu ducerea bazinului spre stânga. Acelaşi exerciţiu, dar întimpul arcuirii - îndoirea genunchiului lateral.
23. Stând - ridicarea pe vârfuri cu ducerea braţului stâng sus -dreptul jos şi a piciorului drept în extensie - inspiraţie, revenire -expiraţie.
24. Mers pe banca de gimnastică, mâna stângă susţine o mingemedicinală pe cap.25. Stând în faţa oglinzii - autocontrolul atitudinii corpului.
Corectarea scoliozelor cu două curburi (scolioza în „S")
92
![Page 89: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/89.jpg)
Scoliozele cu două curburi sau cu mai multe curburi necesită un tratament funcţional complex şi de lungă durată, întrucât aceste deformaţii produc asimetrii mari, evidente, la nivelul trunchiului, centurii scapulare şi bazinului. De aceea, în tratamentul acestora se alătură acei factori terapeutici care influenţează favorabil evoluţia acestei deformaţii, cum este tratamentul igienic şi ortopedic.
De la început, trebuie menţionat faptul că tratamentul prin gimnastică medicală urmăreşte să oprească evoluţia scoliozelor, să. corecteze deviaţiile coloanei vertebrale şi să menţină această corectare (prevenirea recidivelor sau a perioadelor cu evoluţie nefavorabilă) să reducă tulburările funcţionale şi asimetriile secundare ale corpului.
Scopul exerciţiilor fizice:1. Corectarea deviaţiilor coloanei vertebrale cu tonificarea în
condiţii de scurtare a grupelor musculare din partea convexităţilorscoliozei şi alungirea, decontracturarea grupelor musculare din parteaconcavităţii.
Grupele musculare din partea convexităţilor vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie; grupele musculare din partea concavităţii curburilor vor executa mişcări excentrice şi în afara segmentului de contracţie.
2. Prevenirea şi corectarea asimetriei toracice prin reducereatorsiunii corpurilor vertebrale şi gibozităţii costale. Pentru prevenireagibozităţii costale se va obţine lordorzarea coloanei vertebrale.
2. Corectarea deformaţiilor secundare ale centurii scapulare şibazinului.
4. Educarea unui reflex de atitudine normală în activităţilestatice şi dinamice ale corpului, precum şi ştergerea reflexului greşitde postură.
În cazul scoliozelor cu două sau mai multe curburi, se lucrează fixând o curbură printr-o poziţie corectivă sau hipercorectivă, execu-tându-se exerciţii corective pentru curbura cealaltă.
Tratamentul scoliozelor cu două curburi impune executarea individuală a lecţiilor, pentru a asigura în acest mod corectitudinea efectuării exerciţiilor.
Mijloacele gimnasticii corectiveExerciţii statice indicate sunt poziţiile corective sau corecte ale
trunchiului centurii scapulare şi pelviene. Cele mai bune poziţii corective sunt poziţiile derivate din cele
fundamentale (poziţia stând, pe genunchi, şezând, culcat, atârnat)
93
![Page 90: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/90.jpg)
obţinute prin modificările trunchiului, dar mai ales ale membrelor superioare şi inferioare. Fixările asimetrice ale membrelor superioare şi inferioare au un rol corectiv asupra asimetriei toracelui.
Astfel, poziţiile asimetrice prin modificările membrelor superioare se obţin fixând sau menţinând membrul superior din partea concavităţii curburii dorsale deasupra liniei umerilor şi în plan posterior.
Pentru redresarea pasivă sau activă a curburii scoliotice lombare se folosesc poziţiile derivate prin modificarea membrului inferior din partea concavităţii, activ sau static, care duc la înclinarea bazinului de partea opusă şi inversarea curburii scoliotice lombare.
Exerciţii dinamice - constau în mobilizarea caracteristică a fiecărei regiuni a corpului.
- Exerciţiile de trunchi constituie mişcările de bază în tratamen-tul scoliozelor. Aceste exerciţii constau din extensii, îndoiri laterale şi'răsuciri de trunchi.
- Mişcările de extensie urmăresc lordozarea coloanei vertebrale,favorizează derotarea corpurilor vertebrale torsionate. Totodată, miş-cările de extensie exercită simţul de simetrie al trunchiului şi poziţiacorectă a trunchiului.
- Îndoirile laterale se fac numai de partea convexităţii, atât lanivelul regiunii toracale, cât şi lombare, urmărindu-se reducereacurburilor laterale ale coloanei vertebrale. Aceste mişcări trebuie binelocalizate, căci pot accentua curbura inversă.
- Răsucirile trunchiului se execută spre concavitatea curburiiscoliotice. Executarea lor cere o musculatură bine dezvoltată şitotodată trebuie să fie bine localizate. Cele mai bune mişcări dederotare se execută din poziţiile care fixează bazinul.
- Exerciţiile de membre superioare vor amplifica mişcările detrunchi. Aceste mişcări, corectând îndeosebi curbura scolioticădorsală, constau din tracţiuni sau fixări ale membrelor superioare dinpartea concavităţii, deasupra liniei umărului şi în plan posterior.Membrul superior de partea convexităţii va executa mişcări sub sau lanivelul liniei umărului şi în plan posterior.Exerciţiile de membre inferioare constau din ridicări asime-trice ale membrului inferior din partea convexităţi. Acestea se obţinprin aşezarea diferită a membrelor inferioare la sol, prin repartiţiainegală a greutăţii corpului şi prin mişcări de amploare şi intensitate diferită. Aceste mişcări redresează static bazinul şi corectează curbura scoliotică lombară, uşurând derotarea corpurilor vertebrale din această regiune.
94
![Page 91: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/91.jpg)
- Exerciţiile de respiraţie au un rol corectiv deosebit, întrucât înscoliozele în „S" deformaţia toracelui este mai accentuată decât în celecu o singură curbură. Exerciţiile de respiraţie redresează activ cutiatoracică prin inspiraţii şi expiraţii ample. Mişcările de trunchi şimembre superioare concordante cu sensul scoliozei favorizeazăefectul corectiv al acestor exerciţii de respiraţie.
Pentru coordonarea respiraţiei se va amplifica respiraţia diafragmatică.
Aceste exerciţii sunt foarte indicate în cazul asocierii tratamentului ortopedic.
Exerciţiile aplicative sub formă de:- Exerciţii de mers, care vor avea caracter corectiv asupra
curburilor dorsale sau lombare, prin executarea variantelor de mers cuobiecte portative sau dispunerea asimetrică a greutăţii corpului îndeplasare.
- Exerciţii de târâre, care se vor executa din poziţii: şezând, pegenunchi cu sprijin pe palme (metoda Klapp) şi culcat (culcat înaintesau înapoi).
- Exerciţii de echilibru, care sunt exerciţiile cu caracter evidentcorectiv, întrucât solicită sinergie muşchii cu acţiune antagonistă de lanivelul trunchiului.
- Suspensiunile - acţionează asupra articulaţiilor corpurilorvertebrale şi redresează curburile coloanei vertebrale prin întindereacoloanei vertebrale".
Efectele suspensiunilor pasive, deşi spectaculare în momentul execuţiei, sunt trecătoare şi uneori chiar accentuează încurbările coloanei vertebrale. De aceea, cele mai bune suspensiuni sunt cele asociate cu mişcările active sub forma pendulărilor, răsucirilor etc.
- Exerciţiile de redresare se pot efectua pasiv şi activ.Redresările pasive ale curburilor coloanei vertebrale se obţin printracţiuni longitudinale de partea concavităţii, fie prin presiuneperpendiculară pe convexitatea arcului scoliotic. Când deviaţia esteînsoţită de gibozitate costală, presiunea se exercită în sensul mariidiagonale a toracelui.
Redresările active sunt de fapt exerciţii de autocorectare a atitudinii corpului în general şi îndeosebi a asimetriilor centurii scapulare şi trunchiului.
95
![Page 92: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/92.jpg)
- Exerciţiile de relaxare sunt indicate pentru a se obţinedecontracturarea musculaturii din partea concavă a scoliozei. Ele sepot executa împreună cu redresările pasive.
- Exerciţiile cu obiecte portative - cele mai bune obiecteportative pentru corectarea scoliozelor sunt: bastonul (folosit pentrucorectarea curburii dorsale), mingea medicinală şi extensorul.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA SCOLIOZEI ÎN„S" DORSALĂ DREAPTA
1. Mers pe vârfuri mâna stângă pe creştetul capului, mâna dreaptă la spate, la doi paşi ducerea piciorului stâng în extensie.
2. Mers fandat pe piciorul stâng, cu braţul stâng întins în susmâna dreaptă pe şold, arcuirea braţului stânga la fiecare fandare.
3. Mers pe partea îngustă a băncii de gimnastică, cu mânadreaptă pe şold, braţul stâng lateral sus.
4. Stând în faţa băncii de gimnastică, piciorul stâng fixat pebancă cu un baston la spate prins asimetric, mâna stângă sus, dreapta,jos - îndoiri laterale spre stânga, arcuire.Stând cu piciorul stâng sprijinit lateral, mâna stângă pecreştet, mâna dreaptă pe şold, îndoire laterală spre dreapta trunchiului(mâna dreaptă blochează mişcările regiunii lombare) cu inspiraţie,revenire - expiraţie.
6. Stând cu faţa la scara fixă cu piciorul stâng sprijinit pe şipca atreia de jos, mâna stângă apucă de sus, mâna dreaptă - la nivelul şoldului,ducerea trunchiului înainte până ce toracele atinge scara fixă, revenire.
96
![Page 93: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/93.jpg)
7. Pe genunchi, cu un baston aşezat asimetric la spate, apucat cumâna stângă sus, dreapta jos, extensia trunchiului cu ducerea picioruluistâng înapoi, în sprijin pe vârf - arcuire, inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Idem cu ducerea piciorului stâng lateral.Idem cu piciorul stâng înainte îndoit din genunchi,
răsucirea trunchiului spre stânga.9. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,
târâre înainte cu mâna şi piciorul stâng. 10. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală, mers târât spre dreapta cu mâinile, spre stânga cu genunchii.
11. Şezând pe coapsa stângă cu spatele la scara fixă, apucat cu mâna stângă de sus, cu dreapta la nivelul bazinului - extensia trunchiului.
12. Şezând pe coapsa stângă, cu un baston prins asimetric - mâna stângă sus, dreapta jos - târâre.
13. Culcat înainte cu mâna stângă la ceafă, mâna dreaptă la spate, genunchiul stâng îndoit lateral, extensia trunchiului - inspiraţie,revenire - expiraţie.
14. Culcat înainte cu braţul stâng întins pe lângă cap, mâna dreaptă pe şold, ducerea trunchiului spre dreapta până la 30 grade, urmată de ducerea membrelor inferioare spre stânga.
97
![Page 94: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/94.jpg)
15. Atârnat mixt cu spatele la scara fixă, cu mâna stângă apucat mai de sus şi piciorul stâng fixat pe şipca corespunzătoare, ducerea trunchiului în extensie, cu proiectarea bazinului înainte.
16. Atârnat cu faţa la scară fixă, mâna stângă apucat mai sus,balans lateral a piciorului stâng.
Idem cu extensia amplă a picioarelor.17. Atârnat pe un plan oblic cu faţa în jos, cu mâna stângă mai
sus, mâna dreaptă pe lângă trunchi, extensia piciorului stâng cuarcuire.
18. Stând cu o minge medicinală în mâna stângă sus, mers înjurul sălii cu ridicarea piciorului stâng la fiecare trei paşi.
19. Stând cu piciorul stâng îndoit în treaptă şi fixat la scara fixă, cu extensorul apucat asimetric, mâna stângă sus, dreapta jos, întinderea extensorului.
98
![Page 95: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/95.jpg)
20. Stând cu faţa la oglindă, redresări active ale umerilor şitoracelui, cu inspiraţie profundă.
21. stând cu spatele la scara fixă, apucat cu mâna stângă-îndoirea genunchilor, păstrând spatele lipit de scara fixă.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA SCOLIOZEI ÎN„S" DORSALĂ STÂNGA
1. Mers pe vârful piciorului drept, cu mâna dreaptă pecreştet, stânga pe şold, ducerea trunchiului în extensie la
fiecare pas":.2. Mers pe vârfuri, mâna dreaptă pe creştet, mâna
stângă pe şold - îndoirea genunchiului drept la piept.3. Mers lateral cu paşi adăugaţi spre dreapta, cu
fandarea piciorului drept, mâna dreaptă pe creştet, stânga peşold.
4. Stând depărtat, mâna stângă pe şold, dreapta sus pe lângă cap,ducerea simultană-a piciorului drept lateral, cu extensia trunchiului şiridicarea pe vârfuri.
99
![Page 96: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/96.jpg)
5.Stând fandat pe piciorul drept, mâinile prinse la spate, dreapta de sus - stânga de jos, îndoirea trunchiului spre dreapta.
6. Stând cu piciorul drept în treaptă, îndoit şi sprijinit pe unsuport, îndoirea laterală a trunchiului spre stânga, simultan cu ducereabraţului stâng prin lateral sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.
7. Şezând pe coapsa dreaptă, mâna dreaptă la ceafă, îndoirealaterală a trunchiului spre stânga - inspiraţie, revenire - expiraţie.
8.Şezând călare pe banchetă, piciorul drept sprijinit lateral, un baston la spate apucat cu mâna stângă de jos, dreapta de sus, răsucirea trunchiului spre dreapta.
9. Culcat înainte, braţul drept întins pe lângă cap, stângul la spate, ridicarea simultană a braţului drept şi extensia piciorului drept.
10. Culcat înainte, târâre cu mâna dreaptă şi piciorul drept fiindîndoit lateral.
11. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,târâre înainte cu mâna dreaptă şi piciorul drept.
12. Atârnat cu faţa la scară fixă, mâna dreaptă de sus, ducereapiciorului în extensie şi îndoirea genunchiului drept lateral. Revenire.
100
![Page 97: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/97.jpg)
13. Culcat "înainte - mâna dreaptă la ceafă, ducerea genunchilorîndoiţi spre stânga.
14. Culcat înainte cu un extensor prins asimetric, mâna dreaptăsus, stânga jos," extensia trunchiului simultan cu întindereaextensorului.
15. Culcat lateral pe partea stângă, cu o minge sub hemitoracele stâng, mâna dreaptă apucă şipca scării fixe, ridicarea piciorului drept lateral.
16. Culcat lateral stânga, mâna dreaptă întinsă pe lângă cap,ducerea în cerc a piciorului drept spre înapoi.
17. Stând în faţa scării fixe, apucat cu braţele la nivelul umerilor,aplecarea trunchiului cu arcuire, simultan cu ridicarea piciorului drept,în extensie.
18. Stând în faţa oglinzii, ridicarea lentă a braţului şi piciorului drept prin lateral sus.
Corectarea prin gimnastică medicală a cifoscoliozelor
Cifoscolioza este o asociere a încurbării scoliotice a coloanei vertebrale cu o încurbare în plan sagital cu convexitate posterior, rezultând o deviaţie deosebită, cu evoluţie şi prognostic nefavorabil.
Cele două curburi se agravează una pe alta, cifoza favorizând torsiunea corpurilor vertebrale şi deci accentuarea gibozităţii costale,
101
![Page 98: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/98.jpg)
iar scolioza, prin asimetria funcţională a muşchilor spatelui, favori -zează accentuarea cifozei.
Cifoscoliozele pot să apară de la început sub această formă, evoluând împreună, constituind cifoscoliozele primare; de cele mai multe ori însă, asocierea se produce mai târziu, în timpul evoluţiei uneia dintre curburi - formând cifoscoliozele secundare.
Cifoscoliozele pot fi funcţionale şi patologice. Cele funcţionale sunt frecvente la şcolarii care păstrează în lucru poziţii defectuoase în flexiune şi asimetrie.
Cifoscoliozele patologice pot fi determinate de malformaţii vertebro-costale (foarte rare), rahitice, paralitice sau prin osteo-chondrită şi epifizită vertebrală.
Prin gimnastică medicală putem corecta îndeosebi cifoscoliozele funcţionale, întrucât cele patologice au o evoluţie şi un pronostic nefavorabil, care cer instituirea unui tratament complex, cu mijloace ortopedice şi chirurgicale.
Scopul exerciţiilor fizice:Exerciţiile pentru corectarea cifoscoliozei urmăresc:1. Tonificarea în condiţii de scurtare a musculaturii spatelui,
diferenţiată însă pentru cele două părţi ale curburii scoliotice - întrucâtgrupele musculare situate în concavitate vor fi uşor alungite. în acestsens, vom căuta să se reducă curbura cifotică şi mai ales torsiuneavertebrelor.
Grupele musculare ale spatelui vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie pentru musculatura din partea-convexităţii şi în afara segmentului de contracţie pentru muşchii din partea concavităţii.
2. Corectarea poziţiei deficiente a umerilor, omoplaţilor şibazinului.
3.Corectarea asimetriei toracelui şi abdomenului.3. Formarea reflexului corect şi stabil de atitudine a corpului în
acţiunile statice şi dinamice.Pentru corectarea cifoscoliozelor se vor folosi îndeosebi poziţiile
în care sarcinile statice ale coloanei vertebrale sunt reduse.Mijloace folosite1. Exerciţii staticeExerciţiile statice constau din poziţii asimetrice ale corpului,
derivate din poziţiile fundamentale: pe genunchi, culcat, atârnat şi mai puţin ale poziţiilor stând. Poziţia şezând fiind cifozantă este contraindicată.
102
![Page 99: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/99.jpg)
Structura asimetrică a poziţiilor derivate determină un tonus diferit al muşchilor paravertebrali din convexitate faţă de cei din concavitate. Poziţiile asimetrice se realizează prin dispunerea diferită a braţelor şi picioarelor.Astfel, exerciţiile statice constau din poziţii asimetrice ale corpului, derivate din poziţiile fundamentale: pe genunchi, culcat şiatârnat, şi mai puţin ale poziţiilor stând. Poziţia şezând fiind cifozantă, este contraindicată. tructura asimetrică a poziţiilor derivate determină un tonus diferit al muşchilor paravertebrali din convexitate, faţă de cei din concavitate. Poziţiile asimetrice se realizează prin dispunerea diferită a braţelor şi picioarelor.Astfel:
- poziţia pe genunchi cu sprijin pe palme - cu trunchiul suborizontală;
- poziţia culcat înapoi, mâna din partea concavităţii la ceafă,cealaltă la spate - înapoi cu un baston apucat asimetric, mâna dinconcavitate sus, cealaltă jos; aceeaşi apucare asimetrică cu extensorulsau cu o minge medicinală;
- poziţia atârnat, apucat asimetric.2. Exerciţiile dinamice constau din mişcări ale trunchiului şi
membrelor în sensul corectării dublei deviaţii a spatelui şi redresării elementelor centurii scapulare. Pentru o localizare bună a mişcării, se fixează una din curburi şi se lucrează asupra celeilalte. Aceste exerciţii sunt:
Exerciţii de trunchi - sub forma mişcărilor de extensie. Cu trunchiul în extensie se pot efectua răsuciri spre partea concavităţii, îndoiri laterale de partea convexităţii curburii scoliotice. işcările de întindere în axul lung al coloanei vertebrale se pot executa singure sau în combinaţie cu celelalte mişcări ale trunchiului. Trebuie stabilit că pentru a reduce torsiunea corpurilor vertebrale şi a corecta asimetria trunchiului se va lucra cu trunchiul în extensie chiar până la lordozarea spatelui.
Exerciţiile de membre superioare constau din fixări sau duceri asimetrice ale membrelor superioare. Astfel, membrul superior din partea concavităţii lucrează peste nivelul liniei orizontale a umerilor şi în plan posterior; membrul superior din partea convexităţii lucrează sub nivelul acestei linii şi de asemenea în plan posterior. Aceste mişcări asimetrice au rolul de a corecta axa umerilor, de a
103
![Page 100: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/100.jpg)
echilibra poziţia omoplaţilor, dar şi de a amplifica mişcările trun-chiului în sens corectiv.
Exerciţiile de membre inferioare au, de asemene, au o structură asimetrică. Membrul inferior din partea convexităţii va lucra în extensie şi va fi ridicat faţă de linia orizontală a bazinului.
Exerciţiile de respiraţie vor avea principalul scop de a corecta asimetria cutiei toracice. Cifoscolioza determinând modificări deose-
bite în forma toracelui, afectează funcţia respiratorie şi cardiovascu-lară. Exerciţiile de respiraţie se execută din poziţiile culcat şi pe genunchi, cu sprijin pe palme, fiind amplificate de exerciţii corective ale trunchiului şi membrelor superioare.
Exerciţiile de redresare - pot fi efectuate de kinetoterapeut, precum şi cu unele obiecte sau aparate de mecanoterapie care acţionează îndelungat asupra gibozităţii costale şi pot reduce curbura cifoscoliotică. Se pot asocia cu suspensiunile.
Exerciţii aplicative - sub forma exerciţiilor corective de mers, târâre, suspensiune şi echilibru.
Exerciţii cu obiecte portative - bastoane, mingi medicinale, gantere, cordoane elastice pentru fixarea trunchiului, coloanei vertebrale şi centurii scapulare în poziţii corective.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA
CIFOSCOLIOZEl DORSALE STÂNGA
1. Mers cu ducerea braţului drept lateral sus şi a piciorului stângîn extensie.
2. Mers pe vârfuri cu un baston apucat asimetric dreapta sus -stânga jos, îndoirea laterală a trunchiului la doi paşi spre stânga.
3. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,(ârâre cu mâna dreaptă şi piciorul stâng.
4. Pe genunchi cu sprijin pe palme, coatele îndoite, trunchiul suborizontală, ridicarea piciorului stâng în extensie.
104
![Page 101: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/101.jpg)
5. Pe genunchi cu sprijin pe antebraţe, piciorul stâng întins lateral,ducerea trunchiului spre stânga, păşind cu mâinile din aproape în aproape.
6. Pe genunchi în faţa scării fixe, mâinile apucă scara fixă lanivelul umerilor, apropierea trunchiului de scara fixă cu accentuareaextensiei trunchiului şi răsucirea lui spre dreapta, ridicând braţul dreptoblic sus.
7. Pe genunchi sprijin pe palme - cu un cordon elastic prins pe talpa piciorului stâng şi mâna dreaptă - ridicarea braţului drept prin înainte sus şi a piciorului stâng cu răsucirea trunchiului spre dreapta, inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Culcat înainte cu un extensor apucat asimetric - mâna dreaptăsus - stânga jos - răsucirea trunchiului spre dreapta.
9. Culcat înainte - pe banchetă cu trunchiul în afara suprafeţeide sprijin, mâna dreaptă la ceafă, ducerea trunchiului în extensie şiîndoire laterală spre stânga.
10.Culcat înainte mâna stângă apucă glezna piciorului stâng,braţul drept întins lateral, executarea extensiei trunchiului - inspiraţie,revenire - expiraţie.
11. Culcat lateral stânga, cu o minge medicinală sub curburadorsală - menţinerea poziţiei 15"-20
12. Culcat lateral dreapta, profesorul fixează picioarele, ridicareatrunchiului cu îndoire laterală stânga.
13. Culcat înainte - cu mâna dreaptă la ceafă, stânga pe şold -târâre în cerc spre stânga.
105
![Page 102: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/102.jpg)
14. Culcat înapoi pe banchetă, profesorul opune rezistenţă labaza dreaptă a toracelui în inspiraţie şi ajută hemitoracele stâng curidicarea lui - revenire cu expiraţie.
15. Culcat înapoi cu un săculeţ cu nisip sub gibozitatea stângă -mâna dreaptă la ceafă, inspiraţie cu bombarea toracelui, revenireexpiraţie.
16.Culcat înainte - cu mâna dreaptă la ceafă - cu săculeţul cu nisip sub hemitoracele drept, ridicarea în extensie - inspiraţie, revenire - expiraţie.
17.Atârnat la scară fixă cu mâna dreaptă apucat mai sus, ducerea picioarelor în extensie.
18. Atârnat cu spatele la scară fixă cu mâna dreaptă mai sus, piciorul drept sprijinit, ducerea bazinului înainte cu proiectarea piciorului stânga înainte, extensia trunchiului.
19. Atârnat cu faţa Ia scară fixă - apucat asimetric - ducerea piciorului stâng lateral.
20. Atârnat lateral stânga, apucat cu mâna dreaptă peste cap,fixarea şeii în dreptul curburii dorsale, menţinerea poziţiei.
21. Stând în faţa oglinzii, ducerea braţelor lateral, încercări de corectare a asimetriei trunchiului.
Corectarea prin gimnastică medicaiă a deficienţelor spateluiDeficienţele spatelui apar atunci când deviaţia coloanei verte-
brale antrenează în încurbarea ei într-un grad apreciabil celelalte elemente anatomice ale acestei regiuni, cum sunt omoplaţii şi umerii, coastele şi muşchii lombosacrali.
106
![Page 103: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/103.jpg)
După curbura determinantă a coloanei vertebrale, se pot întâlni următoarele deficienţe ale spatelui:
- spate cifotic;- spate rotund;- spate lordotic;- spate plan.
Întrucât primele trei forme ăe corectează, asemănător cu deviaţia coloanei vertebrale corespunzătoare, vom prezenta numai caracteris-ticile morfofuncţionale ale deficienţelor spatelui, urmând să ne Ocupă mai îndeaproape de corectarea spatelui plan.
Spatele cifotic corespunde în cele mai multe cazuri unei cifoze totale a coloanei vertebrale^. Spatele capătă o formă ovală: capul şi gâtul sunt duse înainte, umerii sunt aduşi, toracele îngust şi înfundat, abdomenul hipoton şi bombat subombilical, bazinul orizontalizat. Cifoza este însoţită de o proiectare înapoi a unghiurilor posterioare ale coastelor, care se continuă în regiunea lombosacrală cu reliefarea grupelor musculare ale acestei regiuni. Corectarea spatelui cifotic se realizează prin aceleaşi mijloace folosite în corectarea cifozelor lungi. Capătă însă o pondere mai mare exerciţiile corective pentru ceafă, umeri şi omoplaţi, precum şi pentru dezvoltarea toracelui şi tonificarea peretelui abdominal.
Spatele rotund este determinat de o cifoză dorsală superioară sau cervicodorsală, care are maximum curburii la nivelul omoplaţilor.
Pe lângă acest arc vertical al spatelui, apare şi unul orizontal, determinat de exagerarea unghiului posterior al coastelor, depărtarea omoplaţilor şi ducerea înainte a umerilor. Pentru echilibrarea spatelui în stând, apare o lordoză lombară. Toracele este înfundat la nivelul sternului sau bazelor, abdomenului insuficient şi proeminent.
Corectarea spatelui rotund este asemănătoare cifozei dorsale. Mijloacele folosite urmăresc tonificarea musculaturii spatelui din partea superioară, fără să accentuăm lordozarea regiunii lombare.
De aceea se folosesc poziţii de lucra cu baza mare de sprijin şi care să localizeze mişcarea în regiunea dorsală superioară.
Sunt indicate îndeosebi exerciţiile pentru ambele membre superioare, care vor fi îngreuiate cu rezistenţă manuală, bastoane etc. De asemenea, se vor executa exerciţii de respiraţie şi de tonificare a peretelui abdominal.
Spatele lordotic apare sub forma unei lordoze lungi, accentuată lombar şi dorsal, compensată uneori printr-o cifoză
107
![Page 104: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/104.jpg)
cervicodorsală. Părţile • laterale ale spatelui se adâncesc, iar regiunea fesieră se accentuează. Toracele şi abdomenul proemină anterior. Corectarea spatelui lordotic se obţine prin aceleaşi exerciţii statice şi dinamice folosite în tratamentul lordozei. Spatele plan apare determinat de dispariţia curburilor fiziologice ale coloanei vertebrale. Spatele este lipsit de orice relief, unghiurile
posterioare ale coastelor se reduc, omoplaţii sunt lipiţi de coaste. Toracele este plat, lăţit, cu diametrul antero-posterior redus, iar cel transversal mărit, abdomenul este supt sau scobit, bazinul este orizontalizat.
Membrele superioare şi inferioare sunt lungi, subţiri şi drepte.Statica şi dinamica trunchiului sunt defectuoase, întrucât coloana
vertebrală fără curburi este lipsită de mobilitate, iar corpul în general este rigid în mişcări, mersul fără coordonare şi supleţe.
Această formă de spate poate fi congenitală, constituţională la longiliniari, dar se poate întâlni la orice vârstă, cu frecvenţă crescută la adolescenţii şi tinerii care cresc prea repede.
Scopul exerciţiilor fizice:- crearea curburilor normale ale coloanei vertebrale;- îmbunătăţirea mobilităţii articulare a trunchiului şi membrelor;- dezvoltarea calităţilor funcţionale ale corpului, cum sunt coor-
donarea, abilitatea, supleţea.Mijloacele folosite sunt:- Exerciţiile statice cele mai bune sunt poziţiile derivate ale
poziţiilor culcat şi pe genunchi, cu sprijin pe palme, care favorizeazămobilitatea articulară a coloanei vertebrale şi uşurează dispunereamembrelor superioare în plan anterior, pentru a contribui la formareacurburii dorsale şi a membrelor inferioare în plan posterior, uşurândformarea curburii lordotice lombare.
Sunt folosite mai puţin poziţiile stând - întrucât reduc mobilitatea coloanei vertebrale şi sunt contraindicate poziţiile şezând şi atârnat, care pot duce la inversarea curburilor coloanei vertebrale.
Exerciţiile dinamice constau din:- Exerciţii de trunchi sub forma flexiei în regiunea cervico-
dorsală şi extensii în regiunea lombară în vederea obţinerii curburilorfiziogice ale coloanei vertebrale. Mişcările de îndoire laterală,răsucire şi circumducţii vor amplifica mobilitatea trunchiului;
- Exerciţii de membre superioare vor fi executate în plananterior sub forma ducerilor înainte, a circumducţiilor, întindere şi
108
![Page 105: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/105.jpg)
îndoire, care să favorizeze crearea curburii toracale. Se vor folosi înspecial mişcări pentru umeri şi omoplaţi;
- Exerciţii de membre inferioare vor fi executate în planposterior, mişcările de extensie fiind cele mai indicate pentru creareacurburii lombare lordotice;
- Exerciţiile de respiraţie au o structură corectivă atunci cândsunt amplificate de mişcările corespunzătoare ale trunchiului şimembrelor;
- Exerciţiile aplicative sunt cele mai indicate, căci favorizează coordonarea mişcărilor de trunchi şi membre. Astfel, sunt exerciţiile de mers, alergare, săriturile şi aruncările, târârile şi rostogolirile.
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers pe vârfuri cu paşi mici, mijlocii sau mari, cu braţeleîntinse înainte, oblic înainte sau oblic înainte sus.
2. Mers fandat cu răsucirea trunchiului, antebraţele unul pestealtul susţinute în faţă.
3. Mers pe vârfuri cu braţele întinse înainte ţinând în mână ominge medicinală.
4.-Alergare cu călcâiele la şezută, simultan cu rotarea braţelor dinapoi spre înainte.
5. Stând depărtat, în fiecare mână câte o ganteră, ducerea braţelor înainte, simultan, cu răsucirea trunchiului spre dreapta şi stânga.
6. Stând cu spatele la scara fixă, un picior sprijin întins înapoi lascara fixă, ducerea braţelor înainte cu forfecarea braţelor şi extensiatrunchiului.
7. Stând cu mâinile pe şold, ducerea coatelor înainte, simultan curidicarea pe vârfuri, inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Stând depărtat cu mâinile pe şold, ducerea în cerc a bazinuluidinapoi-înainte.
109
![Page 106: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/106.jpg)
9. Stând depărtat în faţa scării fixe, apucat cu braţele întinse,extensia alternativă a piciorului înapoi - simultan cu proiectareabazinului înainte - coatele rămân în extensie.
10. Pe genunchi cu sprijin pe palme, balansarea unui picior încumpănă după care se efectuează o rotunjire a spatelui prin lăsareacapului în jos.
11.Pe genunchi, coapsele verticale, braţele întinse înainte,apucat la scara fixă, proiectarea bazinului înainte cu alunecareaalternativă a unui picior înapoi.
12. Pe genunchi cu sprijin pe palme, deplasarea înainte cu mânaşi piciorul opus, la doi paşi ridicarea unui picior în extensie.
13. Pe genunchi, coapsele verticale cu o minge medicinală înmâini, braţele întinse înainte, răsucirea trunchiului spre dreapta,inspiraţie, revenire - expiraţie. Aceeaşi răsucire, cu întoarcere sprestânga.
14. Pe genunchi stând, mâinile deasupra capului apucat, îndoirelaterală stânga-dreapta.
15. Culcat înainte, mâinile sprijinite în dreptul toracelui, întinderea coatelor simultan cu extensia trunchiului.
16. Culcat înapoi cu braţele întinse pe lângă cap, susţinând o,minge, trecerea în poziţia culcat înainte, menţinând mingea medicinalădeasupra capului.
17. Culcat înainte, mâinile sprijinite lângă torace, ducereatrunchiului lateral dreapta, stânga cu uşoară extensie a trunchiului,călcâiele rămân apropiate.
110
![Page 107: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/107.jpg)
18. Culcat lateral dreapta, mâna stângă pe baza hemitoracelui stâng, îndoirea laterală spre stânga cu sprijin al mâinii drepte, picioarele în extensie, inspiraţie, revenire - expiraţie. Acelaşi exerciţiu din poziţia culcat lateral stânga.
19. Căţărare la cadrul de gimnastică, cu trecerea corpului prin spatele cadrului.
20. Stând depărtat, ducerea braţelor lateral, inspiraţie, revenire -expiraţie.
21. Stând lateral la scara fixă, mâna dreaptă apucat şipca de la nivelul şoldului, ridicarea pe vârful piciorului drept, simultan cu ducerea laterală a piciorului stâng, urmată de extensia piciorului. Acelaşi exerciţiu schimbând piciorul de sprijin.
22. Mers pe vârfuri, cu ducerea unei mingi medicinale de la nivelul toracelui deasupra capului.
23. Mers înapoi cu paşi mari, menţinând mingea medicinală înainte, braţele întinse.
CORECTAREA PRIN GIMNASTICĂ MEDICALĂ A DEFORMAŢIILOR TORACELUI
Integritatea anatomică şi funcţională a cutiei toracice are drept corolar o bună funcţionalitate a organelor interne, adică a aparatului respirator şi cardiovascular. Între conţinător - cutia toracică - şi conţinut - plămânii - şi organele mediastinale există o strânsă interdependenţă anatomică şi funcţională.
Aceasta înseamnă că patologia unuia dintre cei doi componenţi se va extinde şi asupra celuilalt, determinând modificări structurale cu răsunet, în primul rând asupra funcţiei cardio-respiratorii.
Deformaţiile toracelui modifică poziţia parenhimului pulmonar şi a organelor mediastinale; rigiditatea toracelui şi micşorarea elasticităţii cutiei toracice determină o scădere a ventilaţiei pulmonare şi deci o insuficientă oxigenare a întregului
111
![Page 108: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/108.jpg)
organism. Deformaţiile toracice se împart în deformaţii globale şi pe segmente. Deformaţiile globale pot fi, la rândul lor, congenitale şi câştigate în urma unor boli cu răsunet asupra structurii şi formei cutiei toracice.
Deformaţiile câştigate pot fi exagerări în sens patologic ale formelor considerate normale.
Astfel, se disting:- toracele mic şi atrofie - cu diametrele proporţionate între el şi
musculatura mai puţin dezvoltată;- toracele cu falsă robusteţe, cu diametrele mărite şi o dezvoltare
exagerată, îndeosebi a ţesutului celular-subcutanat;- toracele cilindric are dimensiuni reduse ale perimetrelor şi
diametrului transvers; umerii sunt aduşi, unghiul xifoidian micşorat;- toracele globulos - bombat şi scurt, cu diametre şi perimetre
mărite;- toracele plat - este turtit dinainte-înapoi, prezentând diametrul
tranvers mărit, iar cel anteroposterior micşorat, unghiul xifoidian estelarg deschis. Se întâlneşte frecvent asociat cu spate plan, abdomensupt şi mai ales cu înfundarea sternului şi coastelor;
- toracele conic cu baza în sus sau de viespe este înfundat şiîngustat în partea inferioară a toracelui;
- toracele eversat se caracterizează prin mărirea perimetruluixifoidian;
- toracele asimetric se caracterizează prin hipotrofia uneijumătăţi compensate cu hipertrofia celuilalt.
Deformaţiile parţiale, pe segmente, interesează clavicula, sternul şi coastele.
Claviculele pot fi orientate în sus sau în jos, pot fi asimetrice ca lungime sau poziţie.
Deformaţiile sternului pot avea aspectul de proeminenţă sau de înfundare.
Proeminenţa sternului este întâlnită în toracele carenat (galinaceus).
înfundările sternului pot fi localizate diferit, la nivelul apendicelului xifoidian, în şanţ, corpul sternal (stern în pâlnie) sau la nivelul marginilor sternului.
Corectarea deformaţiilor toracelui se obţine atunci când tratamentul se aplică timpuriu şi este continuat riguros în perioada pubertară.
Corectarea toracelui înfundat112
![Page 109: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/109.jpg)
Scopul tratamentului corectiv:1. Dezvoltarea musculaturii inspiratorie şi expiratorie.2. Combaterea contractorii musculaturii toracice şi mărirea
elasticităţii toracice.3. Corectarea deficienţelor centurii scapulare şi coloanei
vertebrale.4. Coordonarea mişcărilor respiratorii şi dezvoltarea respiraţiei
ii ia Pragmatice, educarea şi stăpânirea respiraţiei.
Mijloace folosite:- Exerciţii statice sub forma poziţiilor derivate din poziţiile
fundamentale: stând, pe genunchi, şezând şi culcat. Poziţia atârnat estecontraindicată, întrucât stânjeneşte mişcările toracelui.
Cele mai folosite poziţii sunt:- poziţia stând, rezemat cu trunchiul aplecat, îndoit, înclinat,
ghemuit, sprijinit, adică acele poziţii care favorizează respiraţia, relaxând musculatura toracelui;
-poziţia şezând- rezemat;-poziţia pe genunchi - pe călcâie şezând şi cu sprijin pe palme;-poziţia culcat - înainte sau înapoi.Exerciţiile dinamice se folosesc sub următoarele forme:- exerciţii libere de respiraţie, cu accentuarea inspiraţiei;- exerciţii de respiraţie cu rezistenţă manuală aplicată pe coaste
(părţile laterale), abdomen;- exerciţii de respiraţie, amplificate de mişcări ale trunchiului,
membrelor superioare şi inferioare, care pot localiza mişcarea costal mediu şi inferior;
- exerciţii pentru tonificarea muşchilor abdominali;- exerciţii aplicative sub formă de mers, târâre, echilibru, căţărări;- exerciţii cu obiecte portative, ca bastoane, măciuci, mingi
medicinale, cordoane elastice, extensoare.
CONSPECT DE LECŢIE
1. Mers pe vârfuri cu mâinile la ceafă, ducerea coatelor spreînapoi;
2. Mers cu circumducţia braţelor spre înapoi, având în fiecaremână câte o măciucă;
113
![Page 110: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/110.jpg)
3. Alergare pe loc şi în deplasare, cu mâinile sub axilă, ridicareaalternativă a genunchilor la piept;
4. Stând cu un picior în treaptă, mâinile pe creştet, ducereabraţelor lateral sau simultan cu răsucirea trunchiului spre dreapta,inspiraţie, revenire - expiraţie. Idem spre stânga.
5. Pe genunchi cu spatele la scara fixă, apucat de sus, întindereaunui picior cu răsucirea trunchiului în partea opusă - inspiraţie,revenire - expiraţie.
6. Pe genunchi cu sprijin pe palme, coatele îndoite şi orientate înafară, târâre înainte.
7. Pe genunchi cu sprijin pe palme, ducerea trunchiului înainte şi în jos, cu inspiraţie - revenire - expiraţie.
8.Şezând cu sprijin pe palme înapoi, ducerea trunchiului înapoi simultan cu îndoirea genunchiului la piept - inspiraţie, revenire -expiraţie. Tălpile rămân pe sol în timpul îndoirii genunchilor.
9.Şezând cu picioarele încrucişate, cu un extensor apucat la spate, întinderea braţelor lateral cu inspiraţie, revenire - expiraţie.
10. Culcat înapoi, mâinile sub cap, forfecarea picioarelor cugenunchii întinşi.
114
![Page 111: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/111.jpg)
11. Culcat înapoi pe o şa, ducerea braţelor prin lateral sus,simultan cu îndoirea genunchilor la piept, inspiraţie profundă, revenirecu expiraţie.
12. Culcat înainte, apucat de glezne, ducerea trunchiului înapoicu tracţiunea braţelor, cu inspiraţie, revenire cu expiraţie.
13. Culcat înainte, mâinile prinse la spate, târâre cu ajutorulumerilor şi picioarelor.Culcat înapoi cu o minge medicinală pe abdomen - menţinutăcu mâinile, inspiraţie şi expiraţie, învingând rezistenţa opusă de minge.
15. Culcat înapoi, tălpile sprijinite pe sol, genunchii îndoiţi -inspiraţie şi expiraţie, modificând diametrul anteroposterior al toracelui.
16. Culcat înapoi, îndoirea genunchilor o dată cu ridicareabazinului şi sprijinirea lui cu mâinile, împingerea în tălpi şi târâreînapoi, întinzând genunchii; revenirea în culcat, cu braţele pe lângăcorp.
17. Şezând călare cu un cordon elastic prins la baza toracelui,mâinile pe şold, extensia trunchiului în inspiraţie, revenire cuexpiraţie.
15. Pe genunchi cu sprijin pe palme, răsucirea trunchiului spredreapta, ducerea braţului drept lateral sus; idem spre stânga, cu braţulstâng.
16. Pe genunchi pe călcâie, şezând cu un baston prins la nivelulcoatelor, extensia trunchiului şi răsucirea spre stânga-dreapta cuinspiraţie şi expiraţie. Acelaşi exerciţiu cu îndoirea laterală atrunchiului.
17. Stând în faţa oglinzii, palmele pe abdomen, inspiraţie cuducerea capului şi a umerilor înapoi, revenire cu expiraţie.
21. Stând în faţa scării fixe, apucat la nivelul umerilor,alunecarea mâinilor lateral pe şipcă, cu arcuirea trunchiului.
22. Stând cu mâinile aplicate la baza toracelui - inspiraţie,opunând rezistenţă cu propriile mâini (rezistenţa poate fi aplicată şi decătre profesor).
115
![Page 112: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/112.jpg)
23. Mers pe vârfuri cu braţele întinse sus, ducerea lor în cerc,simultan cu extensia trunchiului.
Corectarea toracelui plat
Toracele plat se recunoaşte după următoarele semne caracteristice: diametrul anteroposterior al toracelui este micşorat, sternul fiind uneori înfundat sau toracele în totalitate fiind în uşoară flexiune; musculatura toracelui este hipotrofică, elasticitatea toracelui mică, umerii sunt duşi înainte, iar coloana vertebrală toracică lipsită de curbura fiziologică.
Scopul exerciţiilor corective este:- Dezvoltarea musculaturii toracelui, îndeosebi muşchii pecto
rali, şi creşterea elasticităţii toracelui;- Corectarea deficienţelor centurii scapulare (umeri şi omoplaţi)
şi coloanei vertebrale.Mijloacele gimnasticii medicale
1. Exerciţii staticeSe vor folosi poziţiile derivate ale poziţiilor fundamentale care
nu blochează toracele şi care au o suprafaţă mare de sprijin, permiţând o localizare bună a mişcărilor de respiraţie.
Astfel:- poziţia stând, stând depărtat, fandat, cu trunchiul în extensie,
îndoit lateral cu palmele sprijinite înainte;-poziţia şezând: rezemat, cu sprijin la scara fixă; ~ poziţia pe genunchi cu sprijin pe palme, pe călcâie şezând; —poziţia culcat, înainte, înapoi sau lateral. Exerciţiile de respiraţie vor urmări mărirea diametrului anteposterior şi vor favoriza îndeosebi timpul inspirator al respiraţiei.
2. Exerciţiile dinamiceExerciţiile de respiraţie sunt principalele exerciţii dinamice
folosite, executate fie liber sau activ cu rezistenţă. Pentru a amplifica mişcările respiratorii, aceste exerciţii de respiraţie vor fi însoţite de
116
![Page 113: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/113.jpg)
mişcări de trunchi, membre superioare şi inferioare. La acestea se asociază exerciţiile aplicative - târâre, echilibru - şi exerciţiile cu obiective portative: bastoane, mingi medicinale, cordon elastic, extensor.
CONSPECT DE LECŢIE PENTRU CORECTAREA TORACELUI PLAT
1. Mers cu ducerea braţelor în cerc prin înainte în sus, privireaînainte, spatele uşor în extensie.
2. Mers înainte cu fandare pe piciorul drept, mâinile pe şold,ducerea coatelor la fiecare pas înapoi.
3. Mers ghemuit cu mâinile prinse la spate, privirea înainte.4. Stând depărtat în faţa scării fixe, mâinile apucat şipca la
nivelul umerilor, aplecarea trunchiului cu arcuire.5. Stând cu mâinile pe şold, genuflexiuni cu ducerea braţelor
lateral sus - inspiraţie, revenire - expiraţie.6. Şezând turceşte, braţele sus, mâinile prinse deasupra capului,
profesorul opune rezistenţă aplicând palmele pe părţile laterale aletoracelui, inspiraţie şi expiraţie, învingând rezistenţa opusă.
7. Şezând cu spatele la scara fixă, mâinile apucă o şipcă cât maisus, aplecarea trunchiului înainte, simultan cu îndoirea genunchilor -inspiraţie, revenire - expiraţie.
8. Pe genunchi cu sprijin pe palme, alunecarea palmelor cudepărtarea lor lateral - inspiraţie, revenire, expiraţie.
9. Pe genunchi, pe călcâie, şezând, susţinând între coate şitrunchi câte o minge medicinală mică (2 kg), târâre - cu extensiatrunchiului în trei timpi - inspiraţie, aplecarea trunchiului înainte - încinci timpi - expiraţie.
10. Pe genunchi, cu sprijin pe antebraţe - ducerea trunchiuluiînainte printre braţe - valul.
117
![Page 114: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/114.jpg)
11. Culcat înapoi cu genunchii îndoiţi pe abdomen, mâinile peşold - inspiraţie, cu alunecarea mâinilor spre axilă, revenire -expiraţie.
12. Culcat lateral dreapta - cotul drept îndoit sub torace -, mânastângă pe baza hemitoracelui stâng - inspiraţie şi expiraţie împotrivaautorezistenţei manuale. Idem, culcat lateral stânga.
13. Culcat lateral dreapta, ducerea braţului stâng prin lateral SUS
- inspiraţie, revenire - expiraţie. Acelaşi exerciţiu din culcat lateral pepartea stângă.
14. Culcat înainte - mâinile sprijinite lateral de torace, târâreprin împingerea în mâini.
15. Culcat înainte - palmele sprijinite lângă piept, ridicareatrunchiului în extensie - inspiraţie, revenire - expiraţie (coatele vor fiîn extensie la ridicarea trunchiului).
16. Atârnat pe plan oblic - ducerea alternativă şi simultană a genunchilor îndoiţi la piept, în ritmul respiraţiei (îndoirea genunchilor- inspiraţie, revenire - expiraţie).
17. Şezând călare pe banchetă - mâinile pe şold -, îndoirea laterală dreaptă a trunchiului cu ducerea mâinii stângi până sub axilă; îndoirea laterală stânga, cu ducerea mâinii stângi pe şold şi a mâinii drepte sub axilă.
18. Pe genunchi cu sprijin pe palme, îndoirea coatelor cu ridicarea în extensie a piciorului drept - inspiraţie, revenire - expiraţie. Idem, ridicarea piciorului stâng în extensie - inspiraţie, revenire - expiraţie.
118
![Page 115: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/115.jpg)
19. Pe genunchi cu sprijin pe palme - îndoirea trunchiului spredreapta cu alunecarea palmelor pe sol - ridicarea braţului drept sus -inspiraţie - ducerea mâinii pe sol - expiraţie - revenire la poziţiainiţială. Acelaşi exerciţiu spre stânga.
20. Pe genunchi - coapsele verticale - mâinile pe şold - îndoirealaterală spre dreapta, cu ducerea braţului stâng prin lateral sus,inspiraţie, revenire - expiraţie. Acelaşi exerciţiu cu îndoire spre stânga.
21. Pe genunchi, cu un baston apucat de capete, ţinut înainte jos,ducerea braţelor sus cu lăsarea şezutei pe călcâie.
22. Săritura ca mingea pe loc, cu mâinile fixate lateral pe toraceşi ducerea genunchilor îndoiţi la piept.
23. Stând, ducerea piciorului drept lateral, aplecarea trunchiuluide aceeaşi parte cu ducerea braţelor lateral sus - inspiraţie, revenire -expiraţie.
24. Stând în faţa oglinzii, o mână pe abdomen, inspiraţie cuapăsarea abdomenului şi uşoară extensie a trunchiului, relaxare,expiraţie cu controlul poziţiei corecte a umerilor şi spatelui.
CORECTAREA PRIN GIMNASTICĂ MEDICALĂ A DEFICIENŢELOR MEMBRELOR SUPERIOARE
Membrele superioare au o importanţă deosebită în executarea celor mai perfecţionate acte motorii ale omului. Deficienţele lor pot fi întâlnite sub forma atitudinilor funcţionale defectuoase sau a deficienţelor morfologice (de structură).
Atitudinile deficiente ale membrelor superioare sunt fie conse-cinţa poziţiilor defectuoase ale umerilor, omoplaţilor şi trunchiului, fie secundare unor poziţii luate necontrolat şi menţinute de elevi în timpul executării unor deprinderi uzuale.
Deficienţele morfologice pot să cuprindă membrul superior în întregime (deficienţă regională sub forma asimetriei în lungime, grosime şi poziţie) sau numai la nivelul unor părţi componente ale membrelor superioare (deficienţe segmentare): umeri, omoplaţi, braţ, antebraţ, pumn, mână şi degete.
Deficienţele funcţionale constau din modificări ale mobilităţii articulare, forţei musculare, precum şi din lipsa posibilităţii de
119
![Page 116: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/116.jpg)
prehensiune sau a executării unor mişcări coordonate (scris, desenat, cusut etc).
Cele mai frecvente deficienţe întâlnite la copiii de vârstă şcolară care pot fi corectate prin exerciţii fizice sunt deficienţele segmentare ale umerilor şi omoplaţilor.
Forma normală a umerilor este determinată de poziţia omoplaţilor şi claviculei, de relieful muşchilor laterali ai gâtului şi ai muşchilor care înconjoară articulaţia scapulohumerală.
Umerii sunt laţi la băieţii care au şi un torace bine dezvoltat şi sunt înguşti la fete sau în cazul unui torace insuficient şi mic.
Deviaţiile umerilor pot fi simetrice: umeri ridicaţi - înalţi - sau coborâţi - căzuţi; umeri aduşi sau proiectaţi înainte sau umeri rămaşi în urmă.
Frecvent, se întâlnesc umeri asimetrici, prin ridicarea sau coborârea unuia dintre ei, combinată sau nu cu proiecţia înainte sau rămânerea în urmă asimetrică. Omoplaţii copiilor sunt mai depărtaţi de coloana vertebrală decât la adulţi, mai mici şi mai puţin reliefaţi. Atitudinile deficiente ale omoplaţilor sunt foarte frecvente la vârsta şcolară. Astfel, omoplaţii pot fi lipiţi de planul costal, desprinşi, ridicaţi sau coborâţi. Omoplaţii depărtaţi şi desprinşi - „omoplaţii în aripioare" - se întâlnesc la copiii şi adolescenţii slabi. Celelalte deficienţe ale braţului, cotului, antebraţului, pumnului şi mâinii sunt rare şi constau din asimetrii în lungime şi grosime, redori articulare sau poziţii defectuoase (coate în valg, mână strâmbă etc). Cele mai frecvente deficienţe pe care profesorul de educaţie fizică trebuie să le ştie a le corecta sunt omoplaţi depărtaţi şi desprinşi la care se asociază umeri aduşi şi coborâţi.
Corectarea omoplaţilor depărtaţi şi desprinşi
Scopul exerciţiilor corective:1. Tonificarea în condiţii de scurtare a musculaturii scapulare
dinpartea posterioară (muşchii romboizi, unghiularul scapulei, trapezul).2.Crearea stereotipului de atitudine corectă a centurii scapulare.
Pentru scurtarea grupelor musculare fixatoare a omoplaţilor, vorfi selecţionate exerciţiile fizice, în care aceşti muşchi vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie. Mijloace folosite
1. Exerciţiile statice sub forma poziţiilor derivate din cele fundamentale, cu baza mare de sprijin, care să permită o bună localizare amişcării. De exemplu:
120
![Page 117: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/117.jpg)
- poziţia stând depărtat, fandat;- poziţia şezând călare, cu genunchii îndoiţi;- poziţia pe genunchi cu sprijin pe palme, pe genunchi, pe călcâie şezând;- poziţia culcat înainte şi înapoi.Se folosesc, de asemenea, şi poziţiile care solicită lucrumuscular izometric:- poziţia stând pe vârfuri, atârnat.
2. Exerciţiile dinamice cele mai indicate vor fi:-exerciţiile de membre superioare sub forma ducerilor laterale, în extensie şi rotaţie externă, la nivelul liniei orizontale a umerilor în cerc spre înapoi;- exerciţii de cap şi gât - extensii, circumducţii în plan posterior;
- exerciţii de trunchi, executate în sens corectiv;- exerciţii aplicative - mers corectiv, târâre din poziţia pe
genunchi cu sprijin pe palme, din poziţia culcat, suspensiunile;- redresările care se pot executa pasiv şi activ;- exerciţii cu obiecte portative, cele mai bune fiind exerciţiile cu
bastoane, mingi medicinale, gantere.Prezentăm în continuare un complex de exerciţii, care să fie
inclus în lecţia de educaţie fizică sau de gimnastică corectivă, pentru alte deficienţe fizice.
COMPLEX DE EXERCIŢII CORECTIVE
1. Mers pe vârfuri cu ridicarea braţelor prin lateral sus, simultancu îndoirea unui genunchi la piept.
2. Mers ghemuit, mâinile prinse la spate, coatele trase multînapoi.
3. Stând pe vârfuri, ridicarea braţelor prin lateral, simultan cuducerea unui picior lateral şi ridicare pe vârfuri - inspiraţie, revenire -expiraţie.
4. Stând depărtat, cu un baston apucat la nivelul umerilor,întinderea braţelor în sus, simultan cu extensia trunchiului.
121
![Page 118: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/118.jpg)
5. Stând fandat lateral spre dreapta, ducerea mâinilor la umeri, coatele îndoite lateral, arcuiri spre înapoi.
6. Stând în faţa oglinzii, braţele jos pe lângă corp, tragereaumerilor spre înapoi.
7. Pe genunchi cu sprijin pe palme, trunchiul sub orizontală,ridicarea succesivă a braţelor cu extensia capului.
8. Pe genunchi cu sprijin pe palme, întinderea şi îndoireacoatelor, trunchiul drept.
9. Culcat înainte pe banca de gimnastică, cu o ganteră în fiecaremână, ducerea braţelor în extensie. Acelaşi exerciţiu cu coatele îndoite- executarea rotaţiei externe.
10. Culcat înainte, mâinile la ceafă, târâre înainte cu ajutorulmembrelor inferioare.
11. Culcat înainte, braţele pe lângă cap, extensia trunchiuluialternativ cu extensia membrelor inferioare.
12. Şezând călare, mâinile la ceafă, ducerea coatelor înapoiconcentric împotriva rezistenţei opusă de profesor.
13. Şezând cu spatele la scara fixă, apucat cu mâinile de şipcade la nivelul umerilor, tragerea toracelui înainte cu inspiraţie,revenire - expiraţie.
14. Stând cu mâinile la ceafă, ducerea coatelor înapoi cu autocontrol în oglindă.
15. Mers corect, tragerea umerilor înapoi.
CORECTAREA PRIN GIMNASTICĂ MEDICALĂ A DEVIAŢIILOR ŞI DEFORMAŢIILOR
MEMBRELOR INFERIOARE
Cele mai frecvente deviaţii şi deformaţii ale membrelor inferioare care se întâlnesc la şcolari sunt cele localizate la nivelul genunchilor şi
122
![Page 119: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/119.jpg)
picioarelor. Genunchii prezintă atitudini deficiente sau deformaţii propriu-zi- se, atât în plan frontal, cât şi în planul sagital.
În plan frontal, genunchii pot fi în valg (sau X) sau varum (în paranteză) - atunci când apropierea sau îndepărtarea condililor interni este simetrică faţă de linia mediană. Deformaţiile pot fi şi în K, atunci când numai unul din genunchi este deviat în valg, sau în ghilimele, când orientarea axului vertical al genunchiului este diferită, unul este în valg, celălalt în var. Analizaţi din profil - în plan antero-posterior - genunchii pot fi în semiflexiune sau în hiperextensie. La nivelul piciorului, deviaţiile şi deformaţiile sunt sistematizate - după orientarea axului lung al labei piciorului, picioare aduse şi abduse; după sprijinul tălpii se poate deosebi:
-pe vârf (picior ecvin) - sau pe călcâie (picior talus);-pe partea externă (picior varus) sau pe partea internă (picior valgus
- pe toată talpa (picior plat) sau pe vârf şi pe călcâie (picior scobit). Cele mai frecvente sunt formele combinate, şi anume – piciorul abdus, valg şi plat; picior addus - varus, ecvin sau scobit.
Dintre aceste deformaţii, vom prezenta complexe de exerciţii corective, numai pentru deviaţiile genunchilor în valg şi varum, în flexie şi extensie, precum şi pentru piciorul plat.
Corectarea genunchilor în valgumScopul exerciţiilor corective:1. Tonificarea şi scurtarea muşchilor laterali interni şi alungirea
muşchilor externi ai coapselor şi gambelor. Pentru aceasta, muşchiiinterni vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie,iar muşchii externi - excentric şi în afara segmentului de contracţie.
2. Formarea unui reflex de atitudine corect a genunchiului atât în ortostatism, cât şi în-mers.
Mijloace folosite1. Exerciţii statice - sub forma poziţiilor derivate ale poziţiilor
fundamentale: - stând pe vârf, pe partea externă; - şezând - călare - cugambele încrucişate (turceşte); culcat - înainte, înapoi, lateral, atârnat;
2. Exerciţii dinamice, care constau din:- exerciţii de membre inferioare sub forma mişcărilor de
extensie, adducţie şi rotaţie externă din articulaţia coxofemurală şi amişcării de extensie din articulaţia genunchiului. Acestea se potexecuta activ liber sau împotriva unei rezistenţe.
123
![Page 120: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/120.jpg)
- Exerciţii aplicative cu structură corectivă, cum sunt exerciţiilede mers corectiv, târâre, echilibru.
- Exerciţii de redresare pasivă şi activă.
COMPLEX DE EXERCIŢII1. Mers pe vârfuri cu braţele întinse pe lângă cap.2. Mers pe partea externă a picioarelor - mâinile pe creştet.3. Mers peste o bancă de gimnastică - încrucişând picioarele la
fiecare pas.4. Mers lateral cu încrucişarea picioarelor - executându-se doi
paşi la stânga cu încrucişarea piciorului drept prin înainte - şi doi paşila dreapta cu încrucişarea piciorului stâng.
5. Stând cu mâinile la spate - săritură cu depărtarea laterală apicioarelor şi ducerea braţelor lateral şi aterizare pe vârfuri cuapropierea picioarelor şi ducerea mâinilor la spate.
6. Stând - ducerea ambelor braţe la stânga sau cu ridicareapiciorului drept oblic jos şi înapoi cu uşoară ducere a trunchiului înextensie. Acelaşi exerciţiu spre dreapta.
7. Stând cu spatele la scara fixă - mâinile apucate la spate -,îndoirea genunchiului stâng la piept, cu ducerea laterală agenunchiului, cu rotarea externă a coapsei. Piciorul drept se ridică pevârfuri. Acelaşi exerciţiu, cu schimbarea picioarelor.
8. Stând depărtat - cu o minge în mâini, aplecarea trunchiului cuaruncarea mingii medicinale printre genunchi - înapoi.
9. Şezând călare pe banchetă - trunchiul înclinat uşor înapoi -mâinile sprijinite pe banchetă, ridicarea şi ducerea picioarelor prinlateral înainte cu genunchii întinşi, braţele lateral. Menţinerea poziţiei10"-15" şi revenire.
10. Şezând cu gambele încrucişate, cu mâinile la ceafă,depărtarea picioarelor şi întinderea genunchilor cu ducerea braţeloroblic sus - inspiraţia, revenire - expiraţie.
124
![Page 121: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/121.jpg)
11. Şezând cu genunchii îndoiţi, tălpile apropiate, genunchiiîndepărtaţi, aşezarea mâinilor pe partea internă a genunchilor şiopunerea autorezistenţei la apropierea genunchilor.
12. Şezând încrucişat cu gambele - mâinile pe şold, târâre, cumutarea feselor din aproape în aproape.
13. Culcat înapoi picioarele întinse, braţele pe lângă corp,inspiraţie şi expiraţie liniştită.
14. Culcat înapoi, ridicarea picioarelor la verticală, apropierea şidepărtarea picioarelor cu încrucişarea acestora.
15. Culcat înainte, îndoirea genunchilor cu tălpile apropiate şialunecarea în lateral a genunchilor - întinderea şi, apropiereapicioarelor (mişcarea picioarelor de la bras).
- 16. Culcat lateral pe partea dreaptă - cu mâna dreaptă întinsă pe sub cap, mâna stângă în faţă sprijinită, ridicarea picioarelor în lateral spre stânga. Acelaşi exerciţiu din culcat lateral pe partea stângă.
17. Atârnat cu faţa la scara fixă, balansarea laterală dreapta-stângaa picioarelor întinse şi apropiate.
18. Atârnat cu spatele la scara fixă, menţinerea unei mingimedicinale între genunchi.
19. Atârnat cu spatele la scara fixă, picioarele întinse laorizontală cu genunchii în extensie, ducerea simetrică a picioarelor încerc spre dreapta şi stânga.
20. Stând în faţa oglinzii, ridicare pe vârfuri cu corectareapoziţiei genunchilor.
Corectarea genunchilor în varumScopul exerciţiilor corective este:1. Tonificarea în condiţii de scurtare a muşchilor laterali externi
ai coapselor şi gambelor - concomitent cu alungirea muşchilor interniai aceloraşi grupe musculare.
Pentru aceasta, muşchii externi ai coapselor vor lucra concentric şi în interiorul segmentului de contracţie în timp ce muşchii interni vor lucra excentric şi în afara segmentului de contracţie.
2. Realizarea unei mai bune stabilităţi a articulaţiei genunchiului.3. Formarea unui reflex corect al genunchilor în stând, mers şi
alergare.Mijloace folosite
125
![Page 122: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/122.jpg)
- Exerciţiile statice sub forma poziţiilor corective, derivate dinpoziţiile fundamentale, cum sunt:
- stând în vârful picioarelor orientate în afară, depărtat, pemarginea internă a picioarelor, cu genunchii îndoiţi, fandat;
- şezând cu genunchii îndoiţi;- pe genunchi - depărtat, pe călcâie şezând;- culcat înainte, înapoi, lateral;- atârnat.Exerciţiile dinamice se folosesc:- exerciţiile de membre inferioare - depărtarea picioarelor,
rotaţie internă, flexie - executate activ sau împotriva unei rezistenţeexterne;
- exerciţii aplicative cu caracter corectiv sub formă de mers,târâre, echilibru;exerciţii de redresare - pot fi executate pasive sau activ.
COMPLEX DE EXERCIŢII
1. Mers fandat cu răsucirea trunchiului spre dreapta şi stânga,mâinile pe şold.
2. Mers cu genunchii îndoiţi, mâinile pe creştet.3. Mers cu ducerea în cerc a braţelor dinainte înapoi, cu
îndoirea genunchilor la doi paşi şi apăsarea cu mâinile pe genunchi, executând două arcuiri.
4. Alergare uşoară cu genunchii îndoiţi şi lovirea şezutei cucălcâiele.
5.Stând depărtat cu mâinile pe şold, răsucirea trunchiului spredreapta-stânga, cu inspiraţie, revenire - expiraţie.
6.Stând cu genunchii îndoiţi cu faţa spre scara fixă, apucat cumâinile la nivelul genunchilor, ridicarea şezutei, simultan cu întinderea genunchilor şi aplecarea trunchiului înainte.
126
![Page 123: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/123.jpg)
7. Stând depărtat, braţele lateral, fandare lateral stânga, spateledrept, piciorul fandat are vârful orientat în afară, acelaşi exerciţiu cufandare pe piciorul drept.
8. Pe genunchi câte o ganteră în fiecare mână, braţele lateral,îndoirea trunchiului spre stânga, cu ducerea braţelor sus şi trecerea pecoapsa dreaptă, revenire şi executarea exerciţiului spre dreapta.
9. Pe genunchi stând, ducerea piciorului stâng lateral, sprijinit pepartea internă, simultan cu ducerea braţelor sus şi îndoirea trunchiuluispre stânga. Aceleaşi exerciţii spre dreapta.
10. Pe genunchi cu braţele lateral, aşezarea pe coapsa stângă,mâinile pe şold, ridicarea picioarelor întinse în faţă în echer, îndoireagenunchilor şi ducerea lor spre dreapta, ridicarea pe genunchi.
11. Culcat înapoi cu mâinile apucat de ultima şipcă a scării degimnastică, îndoirea genunchilor şi ducerea bazinului spre stânga,umerii rămânând lipiţi pe sol.
12. Culcat înapoi, extensia trunchiului cu apucarea gleznelor,balansarea trunchiului înainte, înapoi.
13. Culcat înainte, mâinile sub bărbie, îndoirea alternativă şisimultană a picioarelor în ritmul respiraţiei.
14. Culcat înapoi cu o minge între glezne, genunchii menţinuţiapropiaţi, îndoirea şi întinderea genunchilor, păstrând mingea întreglezne.
15. Culcat lateral pe partea dreaptă, ridicarea laterală atrunchiului, simultan cu abducţia piciorului stâng, acelaşi exerciţiu dinculcat lateral pe partea stângă.
16. Culcat înapoi, genunchii îndoiţi pe abdomen, ducerea în cercspre dreapta şi stânga a genunchilor, simetric.
127
![Page 124: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/124.jpg)
17.Culcat lateral, îndoirea şi întinderea alternativă a genunchilor la piept.
18. Stând în faţa scării fixe, apucat, îndoire şi întindereagenunchilor, trunchiul se menţine vertical.
19. Sărituri pe un picior şi celălalt, simultan cu îndoirea genunchilorla piept.
20. Stând în faţa oglinzii, ridicarea pe vârfuri şi călcâie cuîncercări de redresare a genunchilor.
Corectarea genunchilor în flexie
Scopul exerciţiilor fizice:1. Tonificarea şi scurtarea musculaturii anterioare a coapsei (muşchiul quadriceps femural) în acelaşi timp cu alungirea muşchilor situaţi posterior pe coapsă şi genunchi. In acest sens, muşchii anteriori vor lucra concentric (dat fiind condiţiile anatomice în afara segmen-tului de contracţie), în timp ce musculatura posterioară va lucraexcentric.
2. Mărirea mobilităţii articulaţiei coxo-femurale şi a stabilităţiarticulaţiilor genunchiului.
3. Formarea unui reflex corect de mişcare în mers şi înortostatism.
Mijloace folositeExerciţii statice, sub forma poziţiilor derivate corective
ale poziţiilor fundamentale, cum sunt:-poziţia stând, pe vârfuri, pe călcâie;-poziţia şezând, cu genunchii întinşi, depărtaţi;-poziţia culcat - înapoi, lateral;-poziţia atârnat - cu faţa, cu spatele spre scara fixă.Exerciţii dinamice - cuprind următoarele segmente:
- Exerciţii de membre inferioare care constau din mişcări amplede la nivelul articulaţiei coxofemurale, ca: flexii, extensii, abducţii,aducţii, circumducţii, precum şi din mişcări de extensie a gambei pecoapsă. Acestea se vor executa activ, liber sau împotriva unei rezistenţe.
- Exerciţii aplicative cu caracter corectiv, cum sunt: exerciţiilede mers, alergare, târâre, echilibru.
128
![Page 125: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/125.jpg)
- Exerciţii de redresare, obţinute pasiv şi activ (autocontrol).
COMPLEX DE EXERCIŢII
1. Mers pe vârfuri, mâinile pe şold, la trei paşi aplecarea trunchiului înainte şi simultan cu ridicarea şi prinderea gambei, accentuând extensia genunchiului.
2. Mers pe călcâie, braţele lateral, paşii sunt mici şi repezi.3.Alergare cu picioarele întinse înainte, mâinile la ceafă.
4. Stând la o lungime de pas în faţa unui scaun, braţele lateral,trecerea piciorului stâng peste scaun, spatele drept. Acelaşi exerciţiu,cu piciorul drept.
5. Stând cu faţa la scara fixă, mâinile pe şold, ridicarea pepiciorul stâng prin lateral şi sprijinirea pe şipca 7-8, piciorul dreptrămâne întins, trunchiul vertical. Acelaşi exerciţiu, cu piciorul drept.
6. Stând cu mâinile pe şold, săritura dreaptă (genunchii întinşi),cu ducerea braţelor prin înainte sus.
7. Şezând cu genunchii întinşi, mâinile pe coapse, târârea cu ridicarea alternativă a şoldurilor.
8. Şezând cu picioarele întinse - mâinile sprijinite înapoi -ridicarea picioarelor la 45° - forfecări.
129
![Page 126: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/126.jpg)
9. Şezând - mâinile sprijinite înapoi, cu o minge medicinalăîntre glezne- ridicarea şi coborârea picioarelor.
10. Şezând pe banca de gimnastică cu vârful picioarelor sprijinite sub scara fixă - mâinile la ceafa - extensia lentă a trunchiului pe spate- inspiraţie, revenire - expiraţie. Acelaşi exerciţiu, cu aplecarea trunchiului înainte - expiraţie, ridicare trunchiului - inspiraţie.
11. Şezând cu picioarele întinse, mâinile sprijinite înapoi - echilibru pe şezută cu ridicarea picioarelor la 45° şi a braţelor lateral.
12. Culcat înainte, mâinile întinse pe lângă cap, ridicarea alternativă a trunchiului şi picioarelor (leagănul).
13. Culcat înapoi - braţele lateral - ducerea picioarelor lavertical - depărtarea şi apropierea lor - genunchii întinşi. 14.Culcat înapoi - ridicarea picioarelor până la verticală până ajunge stând pe omoplaţi - menţinerea poziţiei 10"-15", depărtarea şi apropierea picioarelor - revenire.
19. Culcat înapoi - braţele întinse pe lângă cap, ridicarea şi aplecarea trunchiului înainte cu arcuire şi depărtarea picioarelor - braţele înainte - revenire.
16. Atârnat cu spatele la scara fixă, menţinerea între glezne a unei mingi medicinale - ridicarea picioarelor cu genunchii întinşi.
17. Stând depărtat cu mâinile pe şold - aplecarea trunchiului înainte până ce mâinile ating solul - revenire cu ridicarea pe vârfuri.
130
![Page 127: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/127.jpg)
16. Mers - la trei paşi - ducerea alternativă cu ridicarea unui picior înainte, lateral şi înapoi, cu genunchii întinşi.
18. Stând cu spatele la scara fixă, mâinile fixate la scara fixă înapoi - ridicarea pe vârfuri cu proiectarea bazinului înainte.
20. Mers lateral pe vârfuri - cu încrucişarea picioarelor.
Corectarea prin- gimnastica medicală a genunchilor
în hiperextensieScopul exerciţiilor fizice:- Tonificarea şi scurtarea musculaturii posterioare a coapselor şi
gambelor, concomitent cu lungirea muşchilor quadriceps femural.- Formarea reflexului corect de atitudine a poziţiei genunchilor,
în ortostatism şi mers.Mijloacele folosite pot fi sistematizate astfel:- Exerciţii statice sub forma poziţiilor derivate din poziţiile
fundamentale cu structură corectivă şi hipercorectivă:- stând cu genunchii îndoiţi, fandat;-pe genunchi, pe călcâie şezând, cu sprijin pe palme;- şezând cu genunchii îndoiţi;- culcat înainte, înapoi.Exerciţii dinamice, cum sunt:- exerciţiile de membre inferioare, în special la nivelul genunchilor
sub forma mişcărilor de flexie activă şi împotriva unei rezistenţe externe(mişcări concentrice). La acestea se adaugă mişcările de flexie şi extensieale şoldurilor, târâre din poziţia pe genunchi.
- exerciţii de redresare pasivă şi activă (menţinerea genunchilorîndoiţi în poziţia culcat, autocontrolul în oglindă).
COMPLEX DE EXERCIŢII
1. Mers cu genunchii îndoiţi, mâinile la ceafă.2. Alergare cu genunchii la piept, mâinile la ceafă.3. Alergare cu variaţie de paşi, doi paşi alergare obişnuită, doi
paşi alergare cu călcâiele la şezută, ghemuire, la fel, în continuare.4. Mers cu braţele lateral, la trei paşi, ridicarea alternativă a unui
picior îndoit în faţă.
131
![Page 128: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/128.jpg)
5. Stând cu genunchii îndoiţi, mâinile pe genunchi, săriturăconsecutivă pe ambele picioare.
6. Stând cu coatele îndoite cu mâinile la piept, îndoireagenunchilor cu ducerea braţelor lateral, inspiraţie, revenire - expiraţie.
7. Stând depărtat, braţele lateral, fandare laterală stânga-dreapta,cu arcuire şi ducerea mâinilor la şold.
8. Stând cu ambele braţe la dreapta, legănarea braţelor la stângasimultan cu îndoirea genunchilor, acelaşi exerciţiu la stânga.
9. Stând cu mâinile pe şold, săritură alternativă de pe un picior pe celălalt, cu îndoirea genunchilor la piept.
10. Şezând cu genunchii îndoiţi şi sprijin înapoi pe palme, târâre înainte cu tălpile uşor ridicate, cu răsucirea genunchilor alternativ stânga-dreapta.
11. Şezând cu mâinile de gambe apucat, rulare, menţinândapucarea genunchilor tot timpul exerciţiului.
12. Pe genunchi, cu braţele lateral, aşezare pe coapsa stângă cusprijinirea mâinilor înapoi, trecerea în şezând cu genunchii îndoiţi,lăsarea pe coapsa dreaptă şi trecerea pe genunchi.
13. Pe genunchi, pe călcâie, şezând cu trunchiul aplecat înainte,mâinile încleştate la spate, ridicarea trunchiului cu ducerea braţeloroblic sus, inspiraţie, revenire - expiraţie.
132
![Page 129: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/129.jpg)
Pe genunchi stând, cu mingea sus apucat, aşezarea pe laturadreaptă cu coborârea în partea stângă, revenire, acelaşi exerciţiu cuaşezarea pe latura stângă.
15. Pe un genunchi stând, cu celălalt picior îndoit înainte,trecerea greutăţii înainte cu extensia trunchiului şi ducerea braţelor susşi arcuire, aşezarea pe călcâie, şezând cu aplecarea trunchiului înainte,cu ducerea braţelor oblic înapoi, revenire la poziţia pe genunchi stând.Acelaşi exerciţiu, cu schimbarea genunchilor.
16. Pe genunchi, cu braţele pe lângă corp, înclinarea trunchiuluiînapoi, cu ducerea braţelor înainte, revenire.
17. Culcat înainte, mâinile sub bărbie, îndoirea simultană agenunchilor.
18. Culcat înapoi, braţele lateral, ridicarea simultan şi alternativa picioarelor şi îndoirea genunchilor spre piept.
19. Culcat înapoi, îndoirea genunchilor şi răsucirea bazinului lastânga, revenirea, executarea aceluiaşi exerciţiu spre dreapta.
20. Mers cu îndoirea genunchilor, stângul în faţă cu apucareagenunchiului şi aplecarea uşoară a trunchiului înainte. Idem, cugenunchiul drept.
21. Stând ghemuit pe vârfuri, ducerea braţelor lateral -inspiraţie, aplecarea trunchiului la orizontală, cuprinzând genunchii cubraţele - expiraţie - revenire la poziţia iniţială.
22. Mers, ducerea braţelor înapoi, cu aplecarea trunchiului şi în-doirea genunchilor, cu balansarea braţelor înapoi, revenire cu braţele sus.
23. Stând, cu spatele lipit de perete şi îndoirea genunchilor,revenire cu spatele lipit de perete.
133
![Page 130: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/130.jpg)
24. Stând ghemuit, pe vârfuri, cu piciorul drept înainte,legănarea alternativă a braţelor înainte şi înapoi, cu deplasarea înainte şi arcuiri din genunchi.
25. Mers - cu control asupra poziţiei corecte a membrelor inferioare.
Corectarea prin gimnastica medicală a picioarelor plate
Scopul exerciţiilor fizice1. Tonificarea şi scurtarea musculaturii plantare, combaterea
contracturii musculare a picioarelor în stând şi mers.Mijloacele folosite sunt:
Exerciţiile statice - se folosesc sub forma poziţiilor corective şi hipercorective derivate din stând, pe genunchi, şezând şi culcat. Se folosesc la început exerciţii corective din poziţiile culcat, şezând şi pe genunchi, ca fiind cele mai stabile şi mai puţin obositoare şi numai după ce se obţine o suficientă fortificare a bolţii plantare se folosesc exerciţii din poziţia stând şi din mers.
Exerciţii dinamice sub forma:- exerciţii de membre inferioare executate simetric, simultan sau
alternativ - în care vor predomina exerciţiile de flexie plantară,concentric executate şi în interiorul segmentului de contracţie;
- exerciţii aplicative cu caracter corectiv, cum sunt:- exerciţii de mers, mers pe vârfuri, mers pe partea
externă - târâre, căţărări;- exerciţii de redresare pasivă şi mai ales activă,
executate sub forma autocontrolului în a repartiza greutateacorpului în lungul arcului extern.
COMPLEX DE EXERCIŢII
1. Culcat înapoi în faţa unui perete, cu genunchii îndoiţi, vârfulpiciorului sprijinit pe perete, desenarea de cercuri cu vârful piciorului
pe perete.
134
![Page 131: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/131.jpg)
2. Culcat înapoi - talpă în talpă - îndoirea şi întinderea genunchilor, menţinând tălpile apropiate.
3. Culcat înapoi - îndoirea şi întinderea alternativă a genunchilor, vârful picioarelor întinse.
4. Culcat înapoi, genunchii uşor îndoiţi, tălpile sprijinite peperete, joc de glezne, cu rularea tălpii pe călcâie - vârf.
5. Culcat înainte - gambele la verticală, profesorul opune rezistenţăpe talpă, flexie plantară concentrică în interiorul segmentului de contracţie.
6. Culcat înaintea scării fixe, genunchii întinşi cu sprijinul picioarelor oblic sus pe o şipcă a scării fixe, ducerea picioarelor lateral cu alunecarea lor pe şipcă.
7. Culcat înainte, mâinile sprijinite pe lângă torace, târâre cuîmpingerea în mâini, genunchii şi vârful picioarelor întinse.
8. Culcat înainte, trunchiul în extensie, mâinile apucă vârfulpicioarelor, rulare pe partea anterioară a trunchiului.
9. Şezând cu sprijin înapoi, picioarele depărtate, rostogolireaunei mingi de la un picior la altul.
10. Şezând cu sprijin înapoi, genunchii îndoiţi, o mingemedicinală între tălpi, îndoirea şi întinderea genunchilor eu menţinereamingii între tălpi.
11. Şezând cu genunchii îndoiţi, vârful picioarelor sprijinite,ducerea braţelor lateral cu întinderea genunchilor, inspiraţie, revenire- expiraţie.
12. Şezând cu sprijin înapoi, ridicarea picioarelor la 45 grade,menţinerea în echer.
13. Şezând cu sprijin pe coate, cu vârful picioarelor întinse subbanca de gimnastică, ducerea braţelor lateral şi ridicarea trunchiului laverticală, inspiraţie,- revenire - expiraţie.
14. Şezând pe un scaun, talpă în talpă, ducerea braţelor lateral şi a picioarelor la 45 grade, menţinerea 10"-15", revenire.
135
![Page 132: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/132.jpg)
15. Şezând pe un scaun cu tălpile aşezate pe un baston, rulareabastonului.
24. Pe genunchi, uşor depărtat, vârful picioarelor orientate spreînăuntru, ducerea braţelor lateral, inspiraţie, lăsarea pe călcâie şezândcu braţele oblic înainte, sprijin pe sol, expiraţie.
25. Pe genunchi, pe călcâie, şezând cu spatele la scara fixă,apucat de sus, extensia trunchiului cu apropierea vârfului picioarelor.
26. Pe genunchi, cu sprijin pe palme, pas mare în alunecareamâinilor pe şold şi extensia alternativă a unui picior înapoi.
27. Mers pe vârfuri cu ducerea braţelor sus, inspiraţie, revenire -expiraţie.
20. Mers pe partea externă a picioarelor, mâinile la ceafă.21. Mers pe partea îngustă a băncii de gimnastică, cu o minge
medicinală susţinută cu mâinile din lateral.22. Mers pe vârfuri cu picioarele încrucişate, peste o linie trasă
pe sol.Stând în faţa scării fixe, apucat, cu o minge medicinală lanivelul bazinului, joc de glezne.
24. Stând în faţa oglinzii, ridicarea unui genunchi la piept, vârfulpiciorului întins, ridicarea pe vârful piciorului de sprijin, acelaşiexerciţiu cu schimbarea picioarelor.
136
![Page 133: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/133.jpg)
25.Stând, aşezarea corectă a picioarelor.
* * *
Prin această scurtă prezentare a celor mai frecvente deficienţe fizice întâlnite la copiii de vârstă şcolară, am dori să subliniem necesitatea corectării deficienţelor funcţionale ale aparatului locomotor cu ajutorul exerciţiilor fizice. Pentru tratarea tulburărilor şi îmbolnă-virilor pe care eventual le prezintă elevul, părinţii se adresează medi-cului. In dorinţa de a obţine o atitudine corectă, estetică a copilului, părinţii ajung tot la medic.
Ne adresăm medicinii, îndeosebi specialităţii de ortopedie, atunci când elevul prezintă deficienţe fizice care tulbură creşterea normală şi dezvoltarea fizică armonioasă, dar trebuie înţeles faptul că nu toate defectele fizice pot fi rezolvate în exclusivitate de medicină, majoritatea lor putând fi corectate prin exerciţii fizice corespunzătoare.
Creşterea şi dezvoltarea fizică sunt procese care se întrepătrund, se condiţionează reciproc şi se pot dirija. Dirijarea lor se obţine numai printr-o supraveghere metodică, de zi cu zi, care trebuie să se facă în familie - de către părinţi - şi în şcoală - de către educatori. Dintre
aceştia din urmă, profesorului de educaţie fizică îi revine rolul cel mal important, întrucât acesta cunoaşte mânuirea exerciţiului fizic în scop profilactic şi corectiv.
Folosirea cu convingere şi măiestrie pedagogică a exerciţiului fizic, adaptat vârstei, sexului şi pregătirii anterioare a elevului, constituie principalul mijloc în corectarea deficienţelor uşoare şi medii. Dar aceasta presupune ca profesorul de educaţie fizică să cunoască procesul creşterii şi dezvoltării fizice, creşterea şi dezvoltarea fizică a fiecărui elev, pentru a putea recomanda un număr de exerciţii fizice cu caracter corectiv, specifice deficienţei prezentate de elev şi să evite executarea unor exerciţii fizice care ar putea să accentueze şi să înrăutăţească starea acestuia.
Dar această muncă de corectare poate avea rezultate pozitive numai atunci când se realizează o colaborare între profesorul de educaţie fizică şi medicul şcolii, pentru a putea elucida diagnosticul
137
![Page 134: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/134.jpg)
precis al deficienţei, cauzele determinante ale acesteia şi mijloacele corespunzătoare de tratament.
Tot atât de importantă este înţelegerea acestei probleme de către părinţi, care au datoria de a supraveghea menţinerea atitudinii corecte în timpul desfăşurării activităţii obişnuite, precum şi conştiinciozitatea în executarea complexelor de exerciţii corective recomandate de către profesor.
Exerciţiile fizice prezentate în această lucrare le considerăm numai orientative, ele urmând a fi schimbate şi completate în concordanţă cu vârsta, cauza, evoluţia şi posibilităţile elevului deficient de către acei profesori care înţeleg această activitate de corectare şi muncesc în vederea realizării ei.
BIBLIOGRAFIE
Aslău, A. - Exerciţii şi jocuri cu mingi medicinale, Bucureşti,Editura Tineretului, CFS, 1957.
Bănăţean, O. - Exerciţii cu banca de gimnastică, Bucureşti, Editura Tineretului, CFS, 1957.
Bratu, I. - Gimnastica pentru prevenirea şi corectarea defi-cienţelor fizice, Bucureşti, Editura CNEFS, 1967.
138
![Page 135: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/135.jpg)
Bota, Cornelia - Fiziologia educaţiei fizice şi sportului, Editura MTS, Bucureşti, 1993.
Cordun, - Kinetologia medicală, Editura AXA, Bucureşti, 1999.MarianaDrăgan Ion şi - Cultura fizică medicală, Editura Sport Turism,colb. Bucureşti, 1970.Iliescu, A. - Biomecanica exerciţiilor fizice, Bucureşti, Editura
Tineretului, CFS, 1967.lonescu, N.A. - Gimnastica articulară, Bucureşti, Editura CFS, 1954. Ionescu, N.A.. - Despre atitudinea corectă a corpului, Bucureşti,
Editura UCFS, 1961.Ionescu, N.A. - Prevenirea şi corectarea deficienţelor fizice, organice
şi psihice, Bucureşti, Editura ICF, 1964, Curs. Ionescu, N.A. - Corectarea deficienţelor fizice la copiii de vârstă şcolară,
Bucureşti, Editura Didactică şi Pedagogică, 1964.lonescu, N.A. - Gimnastica medicală, Bucureşti, Editura ALL, 1994. Ionescu, N.A. - Creşterea normală şi dezvoltarea armonioasă a
corpului, Bucureşti, Editura CNEFS, 1968. Lapierre, A. - Cinesiologie şi cinesitherapie generală, Paris, Editura
S.S. BaiHiere et File, 1959. Peteanu, M. - Examinarea medicală în scop de selecţie şi orientare
şcolară şi profesională, Bucureşti, Editura Didactică şiPedagogică, 1971.
Plas, F., - Kinetoterapia activă, Editura Polirom, Bucureşti, 2001.Hagron, E.
Sbenghe, T. - Kinetologiaprofilactică, terapeutică şi de recuperare,Editura Medicală, Bucureşti, 1981.
Sbenghe, T. - Bazele teoretice şi practice ale kinetoterapiei,Bucureşti, Editura Medicală, 1999.
Stoenescu, - Exerciţii de echilibru, Bucureşti, Editura UCFS, 1961.GinettaStoenescu, - Gimnastica zilnică pentru femei, Bucureşti, EdituraGinetta UCFS, 1963.Twerg, H. - The vertebral column in sport, Berlin, Medizin und
Sport, 1964. Ulmeanu, FI. - Medicina culturii fizice, Bucureşti, Editura Medicală,
1965. Zaţepin, S.R. - Ortopedia infantilă, Bucureşti, Editura de Stat pentru
139
![Page 136: Carte kinetoterapie copii.doc](https://reader033.fdocumente.com/reader033/viewer/2022061401/55cf99cc550346d0339f3667/html5/thumbnails/136.jpg)
Literatură Ştiinţifică, 1962.
140